# Az Európai Unió L 209/2023

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 209 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 66. évfolyam2023. augusztus 24. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 209

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

66. évfolyam2023. augusztus 24.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1653 végrehajtási rendelete (2023. augusztus 17.) egy elnevezésnek a szeszes italok földrajzi jelzéseinek nyilvántartásába való bejegyzéséről (Borzag pálinka) | 1 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2023/1653 végrehajtási rendelete (2023. augusztus 17.) egy elnevezésnek a szeszes italok földrajzi jelzéseinek nyilvántartásába való bejegyzéséről (Borzag pálinka)

1

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EFTA-államok Állandó Bizottságának 1/2022/SC számú határozata (2022. december 8.) az európai szabványügyi szervezetekhez intézett szabványosítási kérelmek kiadásának eljárásáról [2023/1654] | 3 |
| | * | Az EFTA-államok Állandó Bizottságának 2/2022/SC számú határozata (2022. december 16.) az EGT-megállapodásba a 79/2019 vegyes bizottsági határozattal és későbbi módosításokkal belefoglalt, a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről szóló 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 133. cikke szerinti meglévő rendszerkockázati tőkepuffer, valamint a 131. cikk szerinti, az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer meghatározásáról vagy módosításáról szóló norvég értesítés tekintetében [2023/1655] | 5 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EFTA-államok Állandó Bizottságának 1/2022/SC számú határozata (2022. december 8.) az európai szabványügyi szervezetekhez intézett szabványosítási kérelmek kiadásának eljárásáról [2023/1654]

3

*

Az EFTA-államok Állandó Bizottságának 2/2022/SC számú határozata (2022. december 16.) az EGT-megállapodásba a 79/2019 vegyes bizottsági határozattal és későbbi módosításokkal belefoglalt, a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről szóló 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 133. cikke szerinti meglévő rendszerkockázati tőkepuffer, valamint a 131. cikk szerinti, az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer meghatározásáról vagy módosításáról szóló norvég értesítés tekintetében [2023/1655]

5

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a Mianmarral/Burmával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/184/KKBP határozat módosításáról szóló, 2021. március 22-i (KKBP) 2021/482 tanácsi határozathoz ( HL L 99 I., 2021.3.22. ) | 8 |
| | * | Helyesbítés az új személygépkocsik és új könnyű haszongépjárművek gyártóinak és gyártói csoportosulásainak 2021. naptári évi eredményeire vonatkozó adatok, valamint a 2025-től alkalmazandó fajlagos kibocsátási célértékek kiszámításához alkalmazandó adatok (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő meghatározásáról és az (EU) 2022/2087 végrehajtási határozat helyesbítéséről szóló, 2023. augusztus 3-i (EU) 2023/1623 bizottsági végrehajtási határozathoz ( HL L 200., 2023.8.10. ) | 9 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a Mianmarral/Burmával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/184/KKBP határozat módosításáról szóló, 2021. március 22-i (KKBP) 2021/482 tanácsi határozathoz ( HL L 99 I., 2021.3.22. )

( HL L 99 I., 2021.3.22. )

8

*

Helyesbítés az új személygépkocsik és új könnyű haszongépjárművek gyártóinak és gyártói csoportosulásainak 2021. naptári évi eredményeire vonatkozó adatok, valamint a 2025-től alkalmazandó fajlagos kibocsátási célértékek kiszámításához alkalmazandó adatok (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő meghatározásáról és az (EU) 2022/2087 végrehajtási határozat helyesbítéséről szóló, 2023. augusztus 3-i (EU) 2023/1623 bizottsági végrehajtási határozathoz ( HL L 200., 2023.8.10. )

( HL L 200., 2023.8.10. )

9

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2023.8.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 209/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1653 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. augusztus 17.)

egy elnevezésnek a szeszes italok földrajzi jelzéseinek nyilvántartásába való bejegyzéséről („Borzag pálinka”)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szeszes italok meghatározásáról, leírásáról, megjelenítéséről, jelöléséről, a szeszes italok elnevezésének használatáról az egyéb élelmiszerek megjelenítése és jelölése során, a szeszes italok földrajzi jelzéseinek oltalmáról, a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol és desztillátumok használatáról az alkoholtartalmú italokban, valamint a 110/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 30. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/787 rendelet 26. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Magyarország kérelmét (2) a „Borzag pálinka” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/787 rendelet 26. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Magyarország kérelmét (2) a „Borzag pálinka” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az (EU) 2019/787 rendelet 27. cikkének (1) bekezdése szerinti felszólalás. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az (EU) 2019/787 rendelet 27. cikkének (1) bekezdése szerinti felszólalás.

| (3) | Ezért helyénvaló rendelkezni a „Borzag pálinka” elnevezés földrajzi jelzésként történő bejegyzéséről, |
| --- | --- |

(3)

Ezért helyénvaló rendelkezni a „Borzag pálinka” elnevezés földrajzi jelzésként történő bejegyzéséről,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Borzag pálinka” földrajzi jelzés bejegyzésre kerül. Ez a rendelet az (EU) 2019/787 rendelet 30. cikke (4) bekezdésének megfelelően megadja a „Borzag pálinka” földrajzi jelzésnek az ugyanazon rendelet 21. cikkében említett oltalmat.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. augusztus 17-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 130., 2019.5.17., 1. o.

1

(2)  
  HL C 156., 2023.5.3., 23. o.

2

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 2023.8.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 209/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 209/3

---

AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGÁNAK 1/2022/SC SZÁMÚ HATÁROZATA

(2022. december 8.)

az európai szabványügyi szervezetekhez intézett szabványosítási kérelmek kiadásának eljárásáról [2023/1654]

AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGA,

tekintettel a 2014. február 14-i 9/2014 EGT vegyes bizottsági határozattal az EGT-megállapodásba foglalt 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

tekintettel az EFTA-államok Állandó Bizottságáról szóló megállapodás 1. jegyzőkönyve 1. cikkének e) pontjára,

mivel szükségessé vált egy olyan eljárás létrehozása, amely egyszerűsíti az európai szabványügyi szervezetekhez intézett szabványosítási kérelmek kiadását,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az európai szabványügyi szervezetekhez intézett szabványosítási kérelmek kiadásának eljárása az e határozat mellékletében foglaltak szerint kerül elfogadásra.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. december 8-án.

az Állandó Bizottság részéről

az elnök

Kristján Andri STEFÁNSSON

a főtitkár

Henri GÉTAZ

---

MELLÉKLET

A CEN, a CENELEC és az ETSI európai szabványügyi szervezetekhez intézett szabványosítási kérelmek kiadásának eljárásáról

1.

A szabványosítási kérelem az a mechanizmus, amellyel az Európai Bizottság és az EFTA-államok Állandó Bizottsága (a továbbiakban: állandó bizottság) kéri az európai szabványügyi szervezeteket (1), hogy az európai szabványosításról szóló 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően fejlesszenek ki és fogadjanak el az európai szakpolitikákat és jogszabályokat támogató európai szabványokat.

2.

Az 1025/2012/EU rendeletet 2014-ben belefoglalták az EGT-megállapodásba (3). Az EFTA-államok Állandó Bizottságáról szóló megállapodás 1. jegyzőkönyve 1. cikkének e) pontja előírja, hogy az európai szabványügyi szervezetek megbízásai (szabványosítási kérelmek) kiadásának feladatát az állandó bizottság látja el.

3.

Az állandó bizottság a szabványosítási kérelmek kiadására vonatkozó hatáskört átruházza a kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó munkacsoportra (a továbbiakban: a munkacsoport).

4.

Ha az EFTA Titkársága értesítést kap a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság (4) szabványosítási kérelméről, a kérelmet megküldi a munkacsoportnak, másolatban pedig a kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó bizottságnak, és felkéri az EGT-tag EFTA-államokat, hogy két héten belül kifejezetten hagyják jóvá a kérelmet.

5.

Amint a munkacsoport az állandó bizottság nevében jóváhagyta a szabványosítási kérelmet, a Titkárság levelet küld az érintett európai szabványügyi szervezet(ek)nek, amelyben kiadja a szabványosítási kérelmet. A levelet az EFTA Titkársága belső piaci szervezeti egységének igazgatója vagy igazgatóhelyettese küldi meg az állandó bizottság nevében.

6.

A Titkárság éves jelentést küld az I. albizottságnak és az állandó bizottságnak az előző évre vonatkozóan kiadott szabványosítási kérelmekről.

---

(1)  A CEN, a CENELEC és az ETSI.

1

(2)  
  HL L 316., 2012.11.14., 12. o.

2

(3)  Az EGT Vegyes Bizottság 9/2014 határozata (2014. február 14.)(HL L 211., 2014.7.17., 13. o.).

3

(4)  Az Európai Bizottság Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatósága.

4

---

| 2023.8.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 209/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 209/5

---

AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGÁNAK 2/2022/SC SZÁMÚ HATÁROZATA

(2022. december 16.)

az EGT-megállapodásba a 79/2019 vegyes bizottsági határozattal és későbbi módosításokkal belefoglalt, a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről szóló 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 133. cikke szerinti meglévő rendszerkockázati tőkepuffer, valamint a 131. cikk szerinti, az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer meghatározásáról vagy módosításáról szóló norvég értesítés tekintetében (1) [2023/1655]

AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak IX. mellékletének 14. pontjára,

tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület véleményére (2),

mivel:

| (1) | A 2013/36/EU irányelv (CRD) 131. cikke (6) bekezdésének b) pontja szerint az illetékes vagy kijelölt hatóságoknak legalább évente felül kell vizsgálniuk az általuk fenntartandó egyéb rendszerszinten jelentős intézmények (a továbbiakban: egyéb rendszerszinten jelentős intézmények) pufferrátáit. Az említett cikk (12) bekezdésének második albekezdése szerint az illetékes vagy kijelölt hatóságoknak évente felül kell vizsgálniuk azon egyéb rendszerszinten jelentős intézmények azonosítását is, amelyekre ilyen pufferrátát alkalmaznak. Az említett, EGT-megállapodásba foglalt irányelv 131. cikkének (7) bekezdése szerint az illetékes vagy kijelölt hatóságoknak az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó pufferráta megállapítása vagy módosítása előtt értesíteniük kell az Európai Rendszerkockázati Testületet (a továbbiakban: ERKT), és az ERKT-nak haladéktalanul továbbítania kell ezeket az értesítéseket az EFTA-államok Állandó Bizottságának, az Európai Bankhatóságnak, valamint az EGT érintett szerződő feleinek illetékes és kijelölt hatóságainak. |
| --- | --- |

(1)

A 2013/36/EU irányelv (CRD) 131. cikke (6) bekezdésének b) pontja szerint az illetékes vagy kijelölt hatóságoknak legalább évente felül kell vizsgálniuk az általuk fenntartandó egyéb rendszerszinten jelentős intézmények (a továbbiakban: egyéb rendszerszinten jelentős intézmények) pufferrátáit. Az említett cikk (12) bekezdésének második albekezdése szerint az illetékes vagy kijelölt hatóságoknak évente felül kell vizsgálniuk azon egyéb rendszerszinten jelentős intézmények azonosítását is, amelyekre ilyen pufferrátát alkalmaznak. Az említett, EGT-megállapodásba foglalt irányelv 131. cikkének (7) bekezdése szerint az illetékes vagy kijelölt hatóságoknak az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó pufferráta megállapítása vagy módosítása előtt értesíteniük kell az Európai Rendszerkockázati Testületet (a továbbiakban: ERKT), és az ERKT-nak haladéktalanul továbbítania kell ezeket az értesítéseket az EFTA-államok Állandó Bizottságának, az Európai Bankhatóságnak, valamint az EGT érintett szerződő feleinek illetékes és kijelölt hatóságainak.

| (2) | A CRD 131. cikkének (15) bekezdése, valamint az (5a) bekezdés harmadik albekezdése szerint az EFTA-államok Állandó Bizottságának olyan makroprudenciális intézkedéseket kell engedélyeznie valamely EGT-tag EFTA-államban, amelyek egy adott hitelintézet, valamint bármely kitettségcsoport vagy -alcsoport esetében a vonatkozó kockázati kitettségérték 5 %-át meghaladó kombinált rendszerkockázati tőkepufferrátát (a továbbiakban: rendszerkockázati tőkepuffer) és egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepufferrátát eredményeznek. A CRD ugyanezen cikkei szerint az ERKT-nak a CRD 131. cikkének (7) bekezdésében említett értesítés kézhezvételétől számított hat héten belül véleményt kell alkotnia az EFTA-államok Állandó Bizottságának arról, hogy a kombinált rendszerkockázati tőkepufferráta és az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó pufferráta megfelelő-e. |
| --- | --- |

(2)

A CRD 131. cikkének (15) bekezdése, valamint az (5a) bekezdés harmadik albekezdése szerint az EFTA-államok Állandó Bizottságának olyan makroprudenciális intézkedéseket kell engedélyeznie valamely EGT-tag EFTA-államban, amelyek egy adott hitelintézet, valamint bármely kitettségcsoport vagy -alcsoport esetében a vonatkozó kockázati kitettségérték 5 %-át meghaladó kombinált rendszerkockázati tőkepufferrátát (a továbbiakban: rendszerkockázati tőkepuffer) és egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepufferrátát eredményeznek. A CRD ugyanezen cikkei szerint az ERKT-nak a CRD 131. cikkének (7) bekezdésében említett értesítés kézhezvételétől számított hat héten belül véleményt kell alkotnia az EFTA-államok Állandó Bizottságának arról, hogy a kombinált rendszerkockázati tőkepufferráta és az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó pufferráta megfelelő-e.

| (3) | 2020. november 5-én a norvég pénzügyminisztérium a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén (3) alkalmazandó 2013/36/EU irányelv 133. cikkének (11) bekezdése alapján értesítette az ERKT-t arról a szándékáról, hogy a hitelintézetekre alkalmazandó rendszerkockázati tőkepufferrátát 4,5 %-ban kívánja megállapítani. 2020. december 4-én az ERKT elfogadta az Európai Rendszerkockázati Testület 2020. december 4-i ajánlását azzal az értesítéssel kapcsolatban, amelyben Norvégia bejelenti a rendszerkockázati tőkepufferrátának a 2013/36/EU irányelv 133. cikkével (ESRB/2020/14) összhangban történő megállapítására irányuló szándékát. Az ajánlás értelmében a Norvégiában alkalmazandó javasolt rendszerkockázati tőkepufferrátát a norvég pénzügyminisztérium által megcélzott kockázattal összefüggésben indokoltnak, megfelelőnek, arányosnak, eredményesnek és hatékonynak kell tekinteni. Az EFTA-államok Állandó Bizottsága 2020. december 4-én az ERKT fent említett ajánlásának figyelembevételével elfogadta az EFTA-államok Állandó Bizottságának 1/2020/SC számú ajánlását, amelyben nem ajánlotta a bejelentett intézkedés módosítását. |
| --- | --- |

(3)

2020. november 5-én a norvég pénzügyminisztérium a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén (3) alkalmazandó 2013/36/EU irányelv 133. cikkének (11) bekezdése alapján értesítette az ERKT-t arról a szándékáról, hogy a hitelintézetekre alkalmazandó rendszerkockázati tőkepufferrátát 4,5 %-ban kívánja megállapítani. 2020. december 4-én az ERKT elfogadta az Európai Rendszerkockázati Testület 2020. december 4-i ajánlását azzal az értesítéssel kapcsolatban, amelyben Norvégia bejelenti a rendszerkockázati tőkepufferrátának a 2013/36/EU irányelv 133. cikkével (ESRB/2020/14) összhangban történő megállapítására irányuló szándékát. Az ajánlás értelmében a Norvégiában alkalmazandó javasolt rendszerkockázati tőkepufferrátát a norvég pénzügyminisztérium által megcélzott kockázattal összefüggésben indokoltnak, megfelelőnek, arányosnak, eredményesnek és hatékonynak kell tekinteni. Az EFTA-államok Állandó Bizottsága 2020. december 4-én az ERKT fent említett ajánlásának figyelembevételével elfogadta az EFTA-államok Állandó Bizottságának 1/2020/SC számú ajánlását, amelyben nem ajánlotta a bejelentett intézkedés módosítását.

| (4) | 2022. szeptember 30-án a norvég pénzügyminisztérium hivatalos értesítést küldött az ERKT-nak arról a szándékáról, hogy a CRD 131. cikkével összhangban egyes intézményeket az elsődleges alapvető tőke egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepufferének fenntartására kíván kötelezni. Az ERKT titkársága 2022. október 4-én visszaigazolta az értesítés kézhezvételét, és a CRD 131. cikke (5a) bekezdésének megfelelően 2022. október 27-én továbbította azt az EFTA-államok Állandó Bizottságának. |
| --- | --- |

(4)

2022. szeptember 30-án a norvég pénzügyminisztérium hivatalos értesítést küldött az ERKT-nak arról a szándékáról, hogy a CRD 131. cikkével összhangban egyes intézményeket az elsődleges alapvető tőke egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepufferének fenntartására kíván kötelezni. Az ERKT titkársága 2022. október 4-én visszaigazolta az értesítés kézhezvételét, és a CRD 131. cikke (5a) bekezdésének megfelelően 2022. október 27-én továbbította azt az EFTA-államok Állandó Bizottságának.

| (5) | Az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó bejelentett tőkepuffer három belföldi hitelintézetre alkalmazandó, amelyek egyike olyan leányvállalat, amelynek anyavállalata az Európai Gazdasági Térség egy másik országában van. Két hitelintézetre az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó 1 %-os tőkepuffer, egy hitelintézetre pedig 2 %-os tőkepuffer alkalmazandó. |
| --- | --- |

(5)

Az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó bejelentett tőkepuffer három belföldi hitelintézetre alkalmazandó, amelyek egyike olyan leányvállalat, amelynek anyavállalata az Európai Gazdasági Térség egy másik országában van. Két hitelintézetre az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó 1 %-os tőkepuffer, egy hitelintézetre pedig 2 %-os tőkepuffer alkalmazandó.

| (6) | A norvég pénzügyminisztérium ezeket a hitelintézeteket egyéb rendszerszinten jelentős intézményként azonosította a következő kritériumok alapján: i. az összes eszköz mértéke Norvégia bruttó hazai termékének (GDP) arányában és/vagy ii. a nem pénzügyi magánszektornak nyújtott hitelek mértéke a norvégiai nem pénzügyi magánszektornak nyújtott összes hitel arányában. Ezen kritériumok az Európai Bankhatóság iránymutatásának 2. mellékletében opcionális mutatóként szerepelnek, amelyek által megállapítható, hogy a CRD 131. cikke (3) bekezdését milyen körülmények között kell alkalmazni az egyéb rendszerszinten jelentős intézmények értékelésekor (4). |
| --- | --- |

(6)

A norvég pénzügyminisztérium ezeket a hitelintézeteket egyéb rendszerszinten jelentős intézményként azonosította a következő kritériumok alapján: i. az összes eszköz mértéke Norvégia bruttó hazai termékének (GDP) arányában és/vagy ii. a nem pénzügyi magánszektornak nyújtott hitelek mértéke a norvégiai nem pénzügyi magánszektornak nyújtott összes hitel arányában. Ezen kritériumok az Európai Bankhatóság iránymutatásának 2. mellékletében opcionális mutatóként szerepelnek, amelyek által megállapítható, hogy a CRD 131. cikke (3) bekezdését milyen körülmények között kell alkalmazni az egyéb rendszerszinten jelentős intézmények értékelésekor (4).

| (7) | Mivel a 4,5 %-os rendszerkockázati tőkepuffer és az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó javasolt tőkepuffer együttesen 5 %-nál magasabb pufferrátát eredményeznek, az ERKT 2022. november 15-én véleményt bocsátott ki az EFTA-államok Állandó Bizottsága számára a javasolt intézkedésről. |
| --- | --- |

(7)

Mivel a 4,5 %-os rendszerkockázati tőkepuffer és az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó javasolt tőkepuffer együttesen 5 %-nál magasabb pufferrátát eredményeznek, az ERKT 2022. november 15-én véleményt bocsátott ki az EFTA-államok Állandó Bizottsága számára a javasolt intézkedésről.

| (8) | Véleményében és az azt kísérő értékelő feljegyzésben az ERKT felülvizsgálta a javasolt intézkedés által kezelt kockázatokat, és megállapította, hogy az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepufferek módosításához vezető kockázatok oka a rendszerszempontból jelentős intézmények norvég gazdaságban betöltött különösen fontos szerepe. |
| --- | --- |

(8)

Véleményében és az azt kísérő értékelő feljegyzésben az ERKT felülvizsgálta a javasolt intézkedés által kezelt kockázatokat, és megállapította, hogy az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepufferek módosításához vezető kockázatok oka a rendszerszempontból jelentős intézmények norvég gazdaságban betöltött különösen fontos szerepe.

| (9) | Az ERKT – figyelembe véve, hogy a rendszerkockázati tőkepufferrel együttesen állnak fenn – megállapítja, hogy az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepufferek hatékonyak és arányosak. E tekintetben az ERKT figyelembe veszi, hogy az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepufferek együttesen állnak fenn a rendszerkockázati tőkepufferrel. Megjegyzi, hogy az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepufferek célja a rendszerszinten legfontosabb norvég pénzügyi intézmények veszteségviselő képességének növelése, és ezáltal a nehézségekkel küzdő ilyen intézmények pénzügyi stabilitási kockázatainak csökkentése. Figyelembe véve a rendszerszinten legfontosabb pénzügyi intézmények jelentőségét a norvég pénzügyi rendszerben – tekintettel a norvég gazdaság méretéhez viszonyított méretükre és a nem pénzügyi magánszektornak általuk nyújtott hitelek piaci részesedésére –, az ERKT megállapítja, hogy az intézkedés arányos. |
| --- | --- |

(9)

Az ERKT – figyelembe véve, hogy a rendszerkockázati tőkepufferrel együttesen állnak fenn – megállapítja, hogy az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepufferek hatékonyak és arányosak. E tekintetben az ERKT figyelembe veszi, hogy az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepufferek együttesen állnak fenn a rendszerkockázati tőkepufferrel. Megjegyzi, hogy az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepufferek célja a rendszerszinten legfontosabb norvég pénzügyi intézmények veszteségviselő képességének növelése, és ezáltal a nehézségekkel küzdő ilyen intézmények pénzügyi stabilitási kockázatainak csökkentése. Figyelembe véve a rendszerszinten legfontosabb pénzügyi intézmények jelentőségét a norvég pénzügyi rendszerben – tekintettel a norvég gazdaság méretéhez viszonyított méretükre és a nem pénzügyi magánszektornak általuk nyújtott hitelek piaci részesedésére –, az ERKT megállapítja, hogy az intézkedés arányos.

| (10) | Bár az ERKT megjegyzi, hogy a rendszerkockázati tőkepuffer által kezelt egyes kockázatok látszólag átfedésben vannak azokkal a tényezőkkel, amelyek indokolják az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer meghatározását, arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt intézkedés megfelelő az azonosított kockázatok kezelésére, nem jár aránytalan negatív hatásokkal Norvégia vagy az EGT pénzügyi stabilitására nézve, és várhatóan nem akadályozza a belső piac megfelelő működését. Az ERKT azonban megjegyzi, hogy az Európai Bankhatóság e területre vonatkozó iránymutatásai a norvég hatóságok által használt, a méretre vonatkozó mutatóktól eltérő mutatókat is tartalmaznak, amelyek hatással lehetnek a rendszerkockázati tőkepuffer viszonosságára. Az EFTA-államok Állandó Bizottsága megjegyzi, hogy az egyéb rendszerszinten jelentős intézmények azonosítására vonatkozó EBH-iránymutatások a gazdasági jelentőségre, a határokon átnyúló tevékenységek jelentőségére és a pénzügyi rendszerrel való összekapcsoltságra vonatkozó mutatókat is tartalmaznak. Ezek a mutatók részben átfedésben vannak azokkal a mutatókkal, amelyekkel a norvég pénzügyminisztérium indokolta a rendszerkockázati tőkepuffer megállapítását. Az ERKT rámutat továbbá, hogy a norvég hatóságok hangsúlyozták, hogy a rendszerkockázati tőkepuffer kiszámításakor figyelembe vették az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(10)

Bár az ERKT megjegyzi, hogy a rendszerkockázati tőkepuffer által kezelt egyes kockázatok látszólag átfedésben vannak azokkal a tényezőkkel, amelyek indokolják az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer meghatározását, arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt intézkedés megfelelő az azonosított kockázatok kezelésére, nem jár aránytalan negatív hatásokkal Norvégia vagy az EGT pénzügyi stabilitására nézve, és várhatóan nem akadályozza a belső piac megfelelő működését. Az ERKT azonban megjegyzi, hogy az Európai Bankhatóság e területre vonatkozó iránymutatásai a norvég hatóságok által használt, a méretre vonatkozó mutatóktól eltérő mutatókat is tartalmaznak, amelyek hatással lehetnek a rendszerkockázati tőkepuffer viszonosságára. Az EFTA-államok Állandó Bizottsága megjegyzi, hogy az egyéb rendszerszinten jelentős intézmények azonosítására vonatkozó EBH-iránymutatások a gazdasági jelentőségre, a határokon átnyúló tevékenységek jelentőségére és a pénzügyi rendszerrel való összekapcsoltságra vonatkozó mutatókat is tartalmaznak. Ezek a mutatók részben átfedésben vannak azokkal a mutatókkal, amelyekkel a norvég pénzügyminisztérium indokolta a rendszerkockázati tőkepuffer megállapítását. Az ERKT rámutat továbbá, hogy a norvég hatóságok hangsúlyozták, hogy a rendszerkockázati tőkepuffer kiszámításakor figyelembe vették az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó követelményeket.

| (11) | Az EFTA-államok Állandó Bizottsága a norvég pénzügyminisztérium 2022. szeptember 30-i értesítésének vizsgálatát követően és az ERKT véleményének figyelembevételével megállapítja, hogy az érintett hitelintézetekre vonatkozó egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó bejelentett tőkepufferráta és az érintett kitettségekre és hitelintézetekre vonatkozó rendszerkockázati tőkepufferráta kombinációja nem jár olyan aránytalan negatív hatásokkal más EGT szerződő felek vagy az EGT egésze pénzügyi rendszerének egészére vagy egy részére nézve, ami akadályozná a belső piac megfelelő működését, |
| --- | --- |

(11)

Az EFTA-államok Állandó Bizottsága a norvég pénzügyminisztérium 2022. szeptember 30-i értesítésének vizsgálatát követően és az ERKT véleményének figyelembevételével megállapítja, hogy az érintett hitelintézetekre vonatkozó egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó bejelentett tőkepufferráta és az érintett kitettségekre és hitelintézetekre vonatkozó rendszerkockázati tőkepufferráta kombinációja nem jár olyan aránytalan negatív hatásokkal más EGT szerződő felek vagy az EGT egésze pénzügyi rendszerének egészére vagy egy részére nézve, ami akadályozná a belső piac megfelelő működését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A norvég pénzügyminisztérium felhatalmazást kap az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó azon pufferráták alkalmazására, amelyek eredményeként a rendszerkockázati tőkepuffer és az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepufferráta kombinációja a következő hitelintézetek esetében meghaladja a vonatkozó kockázati kitettségérték 5 %-át a
  2022. december 16-án
  kezdődő legfeljebb egyéves időszakban, feltéve, hogy az említett rendszerkockázati tőkepuffer és az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepufferráta alkalmazásának feltételei továbbra is teljesülnek:

| Hitelintézet | A rendszerkockázati tőkepuffer és az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepufferráta kombinációja |
| --- | --- |
| DNB Bank ASA | 6,5  % |
| Kommunalbanken AS | 5,5  % |
| Nordea Eiendomskreditt AS | 5,5  % |

Hitelintézet

A rendszerkockázati tőkepuffer és az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepufferráta kombinációja

DNB Bank ASA

6,5  %

Kommunalbanken AS

5,5  %

Nordea Eiendomskreditt AS

5,5  %

2. cikk

E határozat címzettje a norvég pénzügyminisztérium (Finansdepartementet, Akersgata 40, 0180 Oslo, Norway).

Kelt Brüsszelben, 2022. december 16-án.

az EFTA-államok Állandó Bizottságának részéről

az elnök

Kristján Andri STEFÁNSSON

az EFTA Titkárságának részéről

a főtitkár

Henri GÉTAZ

---

(1)  Ezt a határozatot az EFTA-államok Állandó Bizottsága 2023. február 2-i helyesbítésével a kihirdetést megelőzően helyesbítette.

1

(2)  Az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) 2022. november 15-i véleménye a 133. cikk szerinti meglévő rendszerkockázati tőkepuffer, valamint a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről szóló 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 131. cikke szerinti, az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer meghatározásáról vagy módosításáról szóló norvég értesítésről (ESRB/2022/8).

2

(3)  A 2013/36/EU irányelvnek a mentesített szervezetek, a pénzügyi holding társaságok, a vegyes pénzügyi holding társaságok, a javadalmazás, a felügyeleti intézkedések és hatáskörök, valamint a tőkefenntartási intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló 2019. május 20-i (EU) 2019/878 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a 383/2021 számú vegyes bizottsági határozat által az EGT-megállapodásba való belefoglalása előtt.

3

(4)  EBA/GL/2014/10.

4

---

Helyesbítések

| 2023.8.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 209/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 209/8

---

Helyesbítés a Mianmarral/Burmával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/184/KKBP határozat módosításáról szóló, 2021. március 22-i (KKBP) 2021/482 tanácsi határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 99. I., 2021. március 22.
  )

A 37. oldalon, az 1. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„A Tanács 2013/184/KKBP határozata a mianmari/burmai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről”,

helyesen:

„A Tanács 2013/184/KKBP határozata (2013. április 22.) a mianmari/burmai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről”.

---

| 2023.8.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 209/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 209/9

---

Helyesbítés az új személygépkocsik és új könnyű haszongépjárművek gyártóinak és gyártói csoportosulásainak 2021. naptári évi eredményeire vonatkozó adatok, valamint a 2025-től alkalmazandó fajlagos kibocsátási célértékek kiszámításához alkalmazandó adatok (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő meghatározásáról és az (EU) 2022/2087 végrehajtási határozat helyesbítéséről szóló, 2023. augusztus 3-i (EU) 2023/1623 bizottsági végrehajtási határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 200., 2023. augusztus 10.
  )

A 25. oldalon, az I. melléklet A. részének 1. táblázatában, a „VOLKSWAGEN AG” sor C oszlopában:

a következő szövegrész:

„1 090 43-431”

helyesen:

„
  1 090 431
  ”.

---