# Jurnalul Oficial L 179/2023

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 179 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6614 iulie 2023 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 179

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6614 iulie 2023

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Informare privind intrarea în vigoare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei de modificare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere a titularilor de pașapoarte diplomatice, de serviciu sau oficiale | 1 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2023/1448 al Comisiei din 10 mai 2023 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2022/127 în ceea ce privește plata avansurilor în cadrul programului pentru școli și de rectificare a regulamentului respectiv | 2 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1449 al Comisiei din 12 iunie 2023 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/39 în ceea ce privește plata ajutoarelor, transferurile între repartizări și controalele administrative | 5 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1450 al Comisiei din 13 iulie 2023 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier (cu excepția fontei) sau din oțel (cu excepția celui inoxidabil), cu secțiune transversală circulară, cu un diametru exterior mai mare de 406,4 mm, originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului | 9 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1451 al Comisiei din 13 iulie 2023 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/2002 în ceea ce privește notificarea bolilor și informațiile care trebuie transmise de statele membre pentru aprobarea și raportarea programelor de eradicare obligatorii și opționale și în cererile de recunoaștere a statutului de indemn de boală (
  1
  ) | 48 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1452 al Comisiei din 13 iulie 2023 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului | 57 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1453 al Comisiei din 13 iulie 2023 de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/1533 de impunere a unor condiții speciale de reglementare a importurilor de hrană pentru animale și alimente originare sau expediate din Japonia, în urma accidentului de la centrala nucleară din Fukushima (
  1
  ) | 90 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1454 al Comisiei din 13 iulie 2023 privind acordarea unei autorizații la nivelul Uniunii pentru produsul biocid unic WESSOCLEAN GOLD LINE în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  ) | 93 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1455 al Comisiei din 13 iulie 2023 privind autorizarea provizorie urgentă a acetatului de cobalt (II) tetrahidrat, a carbonatului de cobalt (II), a hidroxidului (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat și a sulfatului de cobalt (II) heptahidrat ca aditivi furajeri pentru rumegătoarele cu rumen funcțional, ecvidee și lagomorfe (
  1
  ) | 103 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2023/1456 a Consiliului din 10 iulie 2023 de numire a unui membru al Curții de Conturi | 113 |
| | * | Decizia (PESC) 2023/1457 a Comitetului politic și de securitate din 13 iulie 2023 privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la securitatea maritimă în vestul Oceanului Indian și în Marea Roșie (EUNAVFOR ATALANTA) și de abrogare a Deciziei (PESC) 2023/311 (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023) | 114 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2023/1458 a Comisiei din 11 iulie 2023 privind anumite măsuri de urgență provizorii vizând pesta porcină africană din Grecia
  [notificată cu numărul C(2023) 4794]

   (
  1
  ) | 116 |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | * | Decizia nr. 1/2023 a Comitetului mixt pentru transport aerian Uniunea Europeană-Elveția instituit în temeiul Acordului dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian din 9 iunie 2023 de înlocuire a anexei la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian [2023/1459] | 119 |
| | * | Decizia nr. 2/2023 a Comitetului specializat privind coordonarea sistemelor de securitate socială, instituit prin articolul 8 alineatul (1) litera (p) din Acordul comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte, din 28 iunie 2023 privind desemnarea instituției financiare care va servi drept referință pentru stabilirea ratei dobânzii de întârziere și a cursului de schimb pentru conversiile valutare, precum și data care trebuie luată în considerare pentru stabilirea cursului de schimb [2023/1460] | 147 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Informare privind intrarea în vigoare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei de modificare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere a titularilor de pașapoarte diplomatice, de serviciu sau oficiale

1

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2023/1448 al Comisiei din 10 mai 2023 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2022/127 în ceea ce privește plata avansurilor în cadrul programului pentru școli și de rectificare a regulamentului respectiv

2

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1449 al Comisiei din 12 iunie 2023 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/39 în ceea ce privește plata ajutoarelor, transferurile între repartizări și controalele administrative

5

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1450 al Comisiei din 13 iulie 2023 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier (cu excepția fontei) sau din oțel (cu excepția celui inoxidabil), cu secțiune transversală circulară, cu un diametru exterior mai mare de 406,4 mm, originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

9

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1451 al Comisiei din 13 iulie 2023 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/2002 în ceea ce privește notificarea bolilor și informațiile care trebuie transmise de statele membre pentru aprobarea și raportarea programelor de eradicare obligatorii și opționale și în cererile de recunoaștere a statutului de indemn de boală (
  1
  )

1

48

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1452 al Comisiei din 13 iulie 2023 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

57

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1453 al Comisiei din 13 iulie 2023 de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/1533 de impunere a unor condiții speciale de reglementare a importurilor de hrană pentru animale și alimente originare sau expediate din Japonia, în urma accidentului de la centrala nucleară din Fukushima (
  1
  )

1

90

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1454 al Comisiei din 13 iulie 2023 privind acordarea unei autorizații la nivelul Uniunii pentru produsul biocid unic WESSOCLEAN GOLD LINE în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  )

1

93

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1455 al Comisiei din 13 iulie 2023 privind autorizarea provizorie urgentă a acetatului de cobalt (II) tetrahidrat, a carbonatului de cobalt (II), a hidroxidului (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat și a sulfatului de cobalt (II) heptahidrat ca aditivi furajeri pentru rumegătoarele cu rumen funcțional, ecvidee și lagomorfe (
  1
  )

1

103

DECIZII

*

Decizia (UE) 2023/1456 a Consiliului din 10 iulie 2023 de numire a unui membru al Curții de Conturi

113

*

Decizia (PESC) 2023/1457 a Comitetului politic și de securitate din 13 iulie 2023 privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la securitatea maritimă în vestul Oceanului Indian și în Marea Roșie (EUNAVFOR ATALANTA) și de abrogare a Deciziei (PESC) 2023/311 (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023)

114

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2023/1458 a Comisiei din 11 iulie 2023 privind anumite măsuri de urgență provizorii vizând pesta porcină africană din Grecia
  [notificată cu numărul C(2023) 4794]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2023) 4794]

1

116

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

*

Decizia nr. 1/2023 a Comitetului mixt pentru transport aerian Uniunea Europeană-Elveția instituit în temeiul Acordului dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian din 9 iunie 2023 de înlocuire a anexei la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian [2023/1459]

119

*

Decizia nr. 2/2023 a Comitetului specializat privind coordonarea sistemelor de securitate socială, instituit prin articolul 8 alineatul (1) litera (p) din Acordul comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte, din 28 iunie 2023 privind desemnarea instituției financiare care va servi drept referință pentru stabilirea ratei dobânzii de întârziere și a cursului de schimb pentru conversiile valutare, precum și data care trebuie luată în considerare pentru stabilirea cursului de schimb [2023/1460]

147

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 14.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 179/1

---

Informare privind intrarea în vigoare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei de modificare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere a titularilor de pașapoarte diplomatice, de serviciu sau oficiale

Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei de modificare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere a titularilor de pașapoarte diplomatice, de serviciu sau oficiale a intrat în vigoare la 1 octombrie 2022, procedura prevăzută la articolul 2 din acord fiind finalizată la 4 aprilie 2022.

---

REGULAMENTE

| 14.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 179/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 179/2

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2023/1448 AL COMISIEI

din 10 mai 2023

de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2022/127 în ceea ce privește plata avansurilor în cadrul programului pentru școli și de rectificare a regulamentului respectiv

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 (1), în special articolul 44 alineatul (5) și articolul 64 alineatul (3) litera (d),

întrucât:

| (1) | Regulamentul delegat (UE) 2022/127 al Comisiei (2) completează Regulamentul (UE) 2021/2116 cu norme privind agențiile de plăți și alte organisme, gestiunea financiară, verificarea conturilor, garanțiile și utilizarea monedei euro. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul delegat (UE) 2022/127 al Comisiei (2) completează Regulamentul (UE) 2021/2116 cu norme privind agențiile de plăți și alte organisme, gestiunea financiară, verificarea conturilor, garanțiile și utilizarea monedei euro.

| (2) | În conformitate cu articolul 44 alineatul (3b) din Regulamentul (UE) 2021/2116, statele membre pot decide să plătească avansuri în cadrul schemei de ajutoare prevăzute în partea II titlul I capitolul II secțiunea 1 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) în ceea ce privește ajutoarele pentru anul școlar 2023/2024 și anii școlari următori. Pentru a se asigura o plată coerentă și nediscriminatorie a avansurilor și pentru a se garanta protecția fondurilor Uniunii, este necesar să se stabilească condiții specifice pentru plata către solicitanți a avansurilor sub forma unor procente maxime din ajutoare, precum și cerința ca solicitanții de ajutoare să constituie o garanție. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 44 alineatul (3b) din Regulamentul (UE) 2021/2116, statele membre pot decide să plătească avansuri în cadrul schemei de ajutoare prevăzute în partea II titlul I capitolul II secțiunea 1 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) în ceea ce privește ajutoarele pentru anul școlar 2023/2024 și anii școlari următori. Pentru a se asigura o plată coerentă și nediscriminatorie a avansurilor și pentru a se garanta protecția fondurilor Uniunii, este necesar să se stabilească condiții specifice pentru plata către solicitanți a avansurilor sub forma unor procente maxime din ajutoare, precum și cerința ca solicitanții de ajutoare să constituie o garanție.

| (3) | Articolul 19 din Regulamentul delegat (UE) 2022/127 stabilește situațiile specifice în care autoritatea competentă poate renunța la cerința unei garanții. Având în vedere că riscul de nerespectare a obligațiilor din cadrul programului pentru școli este scăzut în cazul în care solicitanții de ajutoare sunt autorități publice, este oportun să se permită autorității competente să renunțe, de asemenea, la cerința unei garanții pentru solicitanții de ajutoare respectivi. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 19 din Regulamentul delegat (UE) 2022/127 stabilește situațiile specifice în care autoritatea competentă poate renunța la cerința unei garanții. Având în vedere că riscul de nerespectare a obligațiilor din cadrul programului pentru școli este scăzut în cazul în care solicitanții de ajutoare sunt autorități publice, este oportun să se permită autorității competente să renunțe, de asemenea, la cerința unei garanții pentru solicitanții de ajutoare respectivi.

| (4) | La articolul 28 din Regulamentul delegat (UE) 2022/127, titlul ar trebui să se refere, de asemenea, la executarea garanțiilor și, din motive de claritate, trimiterea la articolul 56 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/128 al Comisiei (4) de stabilire a procedurii de executare a garanției ar trebui adăugată la alineatul (2). |
| --- | --- |

(4)

La articolul 28 din Regulamentul delegat (UE) 2022/127, titlul ar trebui să se refere, de asemenea, la executarea garanțiilor și, din motive de claritate, trimiterea la articolul 56 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/128 al Comisiei (4) de stabilire a procedurii de executare a garanției ar trebui adăugată la alineatul (2).

| (5) | Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2022/127 trebuie modificat și rectificat în consecință, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2022/127 trebuie modificat și rectificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificarea Regulamentului delegat (UE) 2022/127

În capitolul IIIa din Regulamentul delegat (UE) 2022/127 se adaugă următorul articol:

„Articolul 15b

Condiții specifice pentru plata avansurilor menționate la articolul 44 alineatul (3b) din Regulamentul (UE) 2021/2116

(1)   Plata avansurilor menționate la articolul 44 alineatul (3b) din Regulamentul (UE) 2021/2116 nu depășește 80 % din ajutoarele la care au dreptul solicitanții de ajutoare pentru punerea în aplicare a uneia sau mai multora dintre următoarele activități în cursul anului școlar:

| (a) | furnizarea sau distribuția de produse către copii; |
| --- | --- |

(a)

furnizarea sau distribuția de produse către copii;

| (b) | măsuri educative însoțitoare; |
| --- | --- |

(b)

măsuri educative însoțitoare;

| (c) | acțiuni de monitorizare sau de evaluare; |
| --- | --- |

(c)

acțiuni de monitorizare sau de evaluare;

| (d) | publicitate. |
| --- | --- |

(d)

publicitate.

(2)   Plata avansurilor menționate la alineatul (1) este condiționată de constituirea unei garanții cel puțin echivalente cu valoarea avansului.

(3)   Prin derogare de la articolul 19, autoritatea competentă poate, de asemenea, să renunțe la obligația constituirii unei garanții în cazul în care partea responsabilă pentru îndeplinirea obligației este o autoritate publică.”

Articolul 2

Rectificarea Regulamentului delegat (UE) 2022/127

Articolul 28 din Regulamentul delegat (UE) 2022/127 se rectifică după cum urmează:

| 1. | Titlul se înlocuiește cu următorul text:

  „Eliberarea și executarea garanțiilor”. |
| --- | --- |

1.

Titlul se înlocuiește cu următorul text:

„Eliberarea și executarea garanțiilor”.

| 2. | Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Dacă dreptul definitiv la acordarea cuantumului acordat nu este dovedit în termenul-limită fixat în acest scop, autoritatea competentă execută imediat garanția în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 56 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/128 al Comisiei (*).
  Totuși, dacă normele specifice ale Uniunii prevăd acest lucru, dovada dreptului respectiv, în vederea recuperării parțiale a garanției, se poate face și după data respectivă.


  (*)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/128 al Comisiei din 21 decembrie 2021 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește agențiile de plăți și alte organisme, gestiunea financiară, verificarea conturilor, controalele, garanțiile și transparența (JO L 20, 31.1.2022, p. 131).”
  " |
| --- | --- |

2.

Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Dacă dreptul definitiv la acordarea cuantumului acordat nu este dovedit în termenul-limită fixat în acest scop, autoritatea competentă execută imediat garanția în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 56 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/128 al Comisiei (*).

Totuși, dacă normele specifice ale Uniunii prevăd acest lucru, dovada dreptului respectiv, în vederea recuperării parțiale a garanției, se poate face și după data respectivă.

(*)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/128 al Comisiei din 21 decembrie 2021 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește agențiile de plăți și alte organisme, gestiunea financiară, verificarea conturilor, controalele, garanțiile și transparența (JO L 20, 31.1.2022, p. 131).”
  "

*

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 mai 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 435, 6.12.2021, p. 187.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2022/127 al Comisiei din 7 decembrie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului cu norme privind agențiile de plăți și alte organisme, gestiunea financiară, verificarea conturilor, garanțiile și utilizarea monedei euro (JO L 20, 31.1.2022, p. 95).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 671).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/128 al Comisiei din 21 decembrie 2021 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește agențiile de plăți și alte organisme, gestiunea financiară, verificarea conturilor, controalele, garanțiile și transparența (JO L 20, 31.1.2022, p. 131).

4

---

| 14.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 179/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 179/5

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1449 AL COMISIEI

din 12 iunie 2023

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/39 în ceea ce privește plata ajutoarelor, transferurile între repartizări și controalele administrative

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 25 primul paragraf literele (a), (b) și (e),

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 (2), în special articolul 60 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Articolul 44 alineatul (3b) din Regulamentul (UE) 2021/2116 a introdus posibilitatea ca statele membre să plătească avansuri în cadrul schemei de ajutoare prevăzute în partea II titlul I capitolul II din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 („programul pentru școli”) în ceea ce privește ajutoarele pentru anul școlar 2023/2024 și anii școlari următori. Regulamentul delegat (UE) 2022/127 al Comisiei (3) completează Regulamentul (UE) 2021/2116 prin stabilirea unor norme, printre altele, privind garanțiile, inclusiv condițiile specifice pentru plata avansurilor din ajutoarele din cadrul programului pentru școli sub forma unui procent maxim de ajutor acordat solicitanților și cerința ca solicitanții de ajutor să depună o garanție. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 44 alineatul (3b) din Regulamentul (UE) 2021/2116 a introdus posibilitatea ca statele membre să plătească avansuri în cadrul schemei de ajutoare prevăzute în partea II titlul I capitolul II din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 („programul pentru școli”) în ceea ce privește ajutoarele pentru anul școlar 2023/2024 și anii școlari următori. Regulamentul delegat (UE) 2022/127 al Comisiei (3) completează Regulamentul (UE) 2021/2116 prin stabilirea unor norme, printre altele, privind garanțiile, inclusiv condițiile specifice pentru plata avansurilor din ajutoarele din cadrul programului pentru școli sub forma unui procent maxim de ajutor acordat solicitanților și cerința ca solicitanții de ajutor să depună o garanție.

| (2) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 al Comisiei (4) stabilește normele de aplicare a programului pentru școli, inclusiv cu privire la conținutul strategiilor statelor membre, precum și cu privire la solicitarea și plata ajutoarelor după punerea în aplicare a activităților programului pentru școli. Trebuie stabilite norme de punere în aplicare în temeiul cărora statele membre să poată plăti avansuri în cadrul programului pentru școli. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 al Comisiei (4) stabilește normele de aplicare a programului pentru școli, inclusiv cu privire la conținutul strategiilor statelor membre, precum și cu privire la solicitarea și plata ajutoarelor după punerea în aplicare a activităților programului pentru școli. Trebuie stabilite norme de punere în aplicare în temeiul cărora statele membre să poată plăti avansuri în cadrul programului pentru școli.

| (3) | Trebuie stabilite normele privind conținutul, frecvența și dovezile în sprijinul cererilor de avansuri pentru ajutoare din cadrul programului pentru școli care trebuie depuse de solicitanții de ajutoare. |
| --- | --- |

(3)

Trebuie stabilite normele privind conținutul, frecvența și dovezile în sprijinul cererilor de avansuri pentru ajutoare din cadrul programului pentru școli care trebuie depuse de solicitanții de ajutoare.

| (4) | Articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 stabilește cerințele minime pe care trebuie să le îndeplinească cererile de ajutor pentru ca solicitanții de ajutor să le prezinte autorităților competente, după ce activitățile la care se referă cererile lor de ajutor au fost puse în aplicare, pentru a solicita rambursarea cheltuielilor suportate. Sunt precizate, de asemenea, documentele justificative necesare în sprijinul acestor cereri. Obligația de a depune o cerere de ajutor ar trebui să se aplice și în cazul în care solicitantul ajutorului a primit o plată în avans a ajutorului. Cu toate acestea, este necesar să se stabilească cerințe specifice în ceea ce privește cererile de ajutor în cazul în care au fost plătite avansuri. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 stabilește cerințele minime pe care trebuie să le îndeplinească cererile de ajutor pentru ca solicitanții de ajutor să le prezinte autorităților competente, după ce activitățile la care se referă cererile lor de ajutor au fost puse în aplicare, pentru a solicita rambursarea cheltuielilor suportate. Sunt precizate, de asemenea, documentele justificative necesare în sprijinul acestor cereri. Obligația de a depune o cerere de ajutor ar trebui să se aplice și în cazul în care solicitantul ajutorului a primit o plată în avans a ajutorului. Cu toate acestea, este necesar să se stabilească cerințe specifice în ceea ce privește cererile de ajutor în cazul în care au fost plătite avansuri.

| (5) | Articolul 5 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 stabilește condițiile pentru plata ajutoarelor către solicitanții de ajutor de către autoritățile competente pentru rambursarea cheltuielilor suportate pentru punerea în aplicare a activităților din cadrul programului pentru școli. Este necesar să se stabilească normele pentru plata avansurilor din ajutor de către autoritățile competente către solicitanții de ajutor și să se prevadă condiții pentru plata ajutorului în cazul în care a fost plătit un avans din ajutor. În plus, condițiile privind documentele justificative prevăzute la alineatele (1) și (2) din articolul respectiv ar trebui stabilite la articolul 4, deoarece acestea susțin cererile de ajutor. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 5 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 stabilește condițiile pentru plata ajutoarelor către solicitanții de ajutor de către autoritățile competente pentru rambursarea cheltuielilor suportate pentru punerea în aplicare a activităților din cadrul programului pentru școli. Este necesar să se stabilească normele pentru plata avansurilor din ajutor de către autoritățile competente către solicitanții de ajutor și să se prevadă condiții pentru plata ajutorului în cazul în care a fost plătit un avans din ajutor. În plus, condițiile privind documentele justificative prevăzute la alineatele (1) și (2) din articolul respectiv ar trebui stabilite la articolul 4, deoarece acestea susțin cererile de ajutor.

| (6) | Articolul 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 stabilește termenele pentru transferurile între repartizările financiare pentru fructe și legume în școli și pentru lapte în școli, precum și pentru transmiterea acestor notificări de transfer către Comisie în cererile de ajutor din partea Uniunii menționate la articolul 3 din regulamentul respectiv. În conformitate cu articolul 23a alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, transferurile pot fi efectuate o dată pe an școlar, fie înainte de stabilirea repartizărilor definitive pentru anul școlar următor, între repartizările orientative ale statului membru, fie după începutul anului școlar, între repartizările definitive ale statului membru, în cazul în care astfel de repartizări au fost stabilite pentru statul membru în cauză. În temeiul articolelor 3 și 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39, statele membre trebuie să notifice Comisiei cuantumul oricăror astfel de transferuri între repartizările definitive până la data de 31 ianuarie a anului școlar în care sunt efectuate. Pentru a oferi statelor membre mai multă flexibilitate în gestionarea repartizărilor lor și pentru a maximiza absorbția acestora, este oportun să se permită statelor membre să efectueze transferuri între repartizările lor definitive după această dată și să le notifice Comisiei până la data de 31 august care urmează anului școlar în cauză. |
| --- | --- |

(6)

Articolul 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 stabilește termenele pentru transferurile între repartizările financiare pentru fructe și legume în școli și pentru lapte în școli, precum și pentru transmiterea acestor notificări de transfer către Comisie în cererile de ajutor din partea Uniunii menționate la articolul 3 din regulamentul respectiv. În conformitate cu articolul 23a alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, transferurile pot fi efectuate o dată pe an școlar, fie înainte de stabilirea repartizărilor definitive pentru anul școlar următor, între repartizările orientative ale statului membru, fie după începutul anului școlar, între repartizările definitive ale statului membru, în cazul în care astfel de repartizări au fost stabilite pentru statul membru în cauză. În temeiul articolelor 3 și 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39, statele membre trebuie să notifice Comisiei cuantumul oricăror astfel de transferuri între repartizările definitive până la data de 31 ianuarie a anului școlar în care sunt efectuate. Pentru a oferi statelor membre mai multă flexibilitate în gestionarea repartizărilor lor și pentru a maximiza absorbția acestora, este oportun să se permită statelor membre să efectueze transferuri între repartizările lor definitive după această dată și să le notifice Comisiei până la data de 31 august care urmează anului școlar în cauză.

| (7) | Articolul 9 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 stabilește norme specifice privind controalele care trebuie efectuate de statele membre pentru a asigura conformitatea cu legislația privind programul pentru școli. Acestea includ controlul administrativ sistematic al tuturor cererilor de ajutor și cerințe privind controalele documentelor justificative prezentate împreună cu cererile de ajutor. Este necesar să se prevadă că aceleași norme se aplică cererilor pentru avansuri din ajutor. În plus, pe baza experienței dobândite în punerea în aplicare a programului pentru școli și în interesul bunei gestiuni financiare, este, de asemenea, oportun să se precizeze că ar trebui efectuate controale administrative înainte de plata ajutorului. |
| --- | --- |

(7)

Articolul 9 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 stabilește norme specifice privind controalele care trebuie efectuate de statele membre pentru a asigura conformitatea cu legislația privind programul pentru școli. Acestea includ controlul administrativ sistematic al tuturor cererilor de ajutor și cerințe privind controalele documentelor justificative prezentate împreună cu cererile de ajutor. Este necesar să se prevadă că aceleași norme se aplică cererilor pentru avansuri din ajutor. În plus, pe baza experienței dobândite în punerea în aplicare a programului pentru școli și în interesul bunei gestiuni financiare, este, de asemenea, oportun să se precizeze că ar trebui efectuate controale administrative înainte de plata ajutorului.

| (8) | Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 trebuie modificat în consecință.

| (9) | Având în vedere că statele membre pot acorda avansuri numai pentru ajutoare referitoare la anul școlar 2023/2024 și la anii școlari următori și pentru a le acorda suficient timp pentru a-și adapta sistemul de control, este necesar să se prevadă că modificările aduse dispozițiilor privind plățile în avans și controalele se aplică numai în ceea ce privește ajutoarele pentru anul școlar 2023/2024 și pentru anii școlari următori. |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere că statele membre pot acorda avansuri numai pentru ajutoare referitoare la anul școlar 2023/2024 și la anii școlari următori și pentru a le acorda suficient timp pentru a-și adapta sistemul de control, este necesar să se prevadă că modificările aduse dispozițiilor privind plățile în avans și controalele se aplică numai în ceea ce privește ajutoarele pentru anul școlar 2023/2024 și pentru anii școlari următori.

| (10) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 2 alineatul (2) se adaugă următoarea literă:






  „(ea) | dacă statele membre decid să plătească avansuri din ajutor în conformitate cu articolul 44 alineatul (3b) din Regulamentul (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului (*1), cuantumul maxim al avansului exprimat ca procent din ajutorul la care au dreptul solicitanții de ajutor și modalitățile de acordare a avansului; |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 2 alineatul (2) se adaugă următoarea literă:

„(ea)

dacă statele membre decid să plătească avansuri din ajutor în conformitate cu articolul 44 alineatul (3b) din Regulamentul (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului (*1), cuantumul maxim al avansului exprimat ca procent din ajutorul la care au dreptul solicitanții de ajutor și modalitățile de acordare a avansului;

(*1)  Regulamentul (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 (JO L 435, 6.12.2021, p. 187).”
  "

| 2. | După articolul 3 se introduce următorul articol 3a:

  „Articolul 3a
  Cererile de avansuri din ajutor depuse de solicitanții de ajutor

  (1)   Statele membre care decid să plătească avansuri din ajutor, în conformitate cu articolul 44 alineatul (3b) din Regulamentul (UE) 2021/2116, stabilesc forma, conținutul, frecvența și termenul cererilor de avansuri depuse de solicitanții de ajutor.


  (2)   Statele membre precizează documentele care trebuie prezentate în sprijinul cererilor de avansuri din ajutor, inclusiv documentele necesare pentru calcularea sumei la care au dreptul solicitanții.” |
| --- | --- |

2.

După articolul 3 se introduce următorul articol 3a:

„Articolul 3a

Cererile de avansuri din ajutor depuse de solicitanții de ajutor

(1)   Statele membre care decid să plătească avansuri din ajutor, în conformitate cu articolul 44 alineatul (3b) din Regulamentul (UE) 2021/2116, stabilesc forma, conținutul, frecvența și termenul cererilor de avansuri depuse de solicitanții de ajutor.

(2)   Statele membre precizează documentele care trebuie prezentate în sprijinul cererilor de avansuri din ajutor, inclusiv documentele necesare pentru calcularea sumei la care au dreptul solicitanții.”

| 3. | Articolul 4 se modifică după cum urmează:






  (a) | se introduce următorul alineat:

  „(1a)   Solicitanții de ajutor depun o cerere de ajutor, inclusiv în cazul în care s-a plătit un avans, pentru a solicita rambursarea cheltuielilor suportate pentru punerea în aplicare a activităților din cadrul programului pentru școli. Cererea de ajutor poate fi depusă numai după punerea în aplicare integrală a activităților la care se referă cererea de ajutor.”
  ; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 4 se modifică după cum urmează:

(a)

se introduce următorul alineat:

„(1a)   Solicitanții de ajutor depun o cerere de ajutor, inclusiv în cazul în care s-a plătit un avans, pentru a solicita rambursarea cheltuielilor suportate pentru punerea în aplicare a activităților din cadrul programului pentru școli. Cererea de ajutor poate fi depusă numai după punerea în aplicare integrală a activităților la care se referă cererea de ajutor.”

| (b) | se introduce următorul alineat (2a):

  „(2a)   În cazul în care s-a plătit un avans, cererea de ajutor include informații privind cuantumul avansului respectiv.”
  ; |
| --- | --- |

(b)

se introduce următorul alineat (2a):

„(2a)   În cazul în care s-a plătit un avans, cererea de ajutor include informații privind cuantumul avansului respectiv.”

| (c) | alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

  „(6)   „Statele membre indică ce documente se depun pentru susținerea cererilor de ajutor. Ca cerință minimă, sumele solicitate în cererile de ajutor sunt însoțite de documente justificative care indică:






  (a) | faptul că cantitățile au fost furnizate sau distribuite și/sau că materialele sau serviciile au fost livrate în scopul programului pentru școli și |
| --- | --- | --- |

(c)

alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   „Statele membre indică ce documente se depun pentru susținerea cererilor de ajutor. Ca cerință minimă, sumele solicitate în cererile de ajutor sunt însoțite de documente justificative care indică:

(a)

faptul că cantitățile au fost furnizate sau distribuite și/sau că materialele sau serviciile au fost livrate în scopul programului pentru școli și

| (b) | dacă statul membru utilizează un sistem bazat pe costuri, prețul produselor, materialelor sau serviciilor furnizate, distribuite sau livrate, împreună cu o chitanță sau o dovadă a plății sau un document echivalent.
  În cazul cererilor de ajutor legate de măsurile educative însoțitoare și de activitățile de monitorizare, de evaluare și de publicitate, documentele justificative includ și o defalcare financiară pe activități și detalii privind costurile aferente.” |
| --- | --- |

(b)

dacă statul membru utilizează un sistem bazat pe costuri, prețul produselor, materialelor sau serviciilor furnizate, distribuite sau livrate, împreună cu o chitanță sau o dovadă a plății sau un document echivalent.

În cazul cererilor de ajutor legate de măsurile educative însoțitoare și de activitățile de monitorizare, de evaluare și de publicitate, documentele justificative includ și o defalcare financiară pe activități și detalii privind costurile aferente.”

| 4. | Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 5
  Plata ajutorului, inclusiv a avansurilor

  (1)   Avansurile din ajutor se plătesc de către autoritatea competentă doar la prezentarea unei cereri în conformitate cu articolul 3a din prezentul regulament și, în cazul în care este necesară constituirea garanției menționate la articolul 15b din Regulamentul delegat (UE) 2022/127 al Comisiei (*2), a documentelor justificative privind constituirea garanției, cu excepția cazului în care autoritatea competentă deține deja dovada că garanția a fost depusă.


  (2)   Ajutoarele pentru rambursarea cheltuielilor suportate pentru punerea în aplicare a programului pentru școli se plătesc de către autoritatea competentă numai pe baza prezentării unei cereri însoțite de documentele justificative necesare în conformitate cu articolul 4. Ajutoarele se plătesc în termen de trei luni de la data depunerii cererii de ajutor, cu excepția cazului în care au fost lansate anchete administrative.
  În cazul în care s-a plătit un avans, plata ajutorului este egală cu diferența dintre valoarea ajutorului care trebuie plătit și valoarea avansului plătit.



  (*2)  Regulamentul delegat (UE) 2022/127 al Comisiei din 7 decembrie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului cu norme privind agențiile de plăți și alte organisme, gestiunea financiară, verificarea conturilor, garanțiile și utilizarea monedei euro (JO L 20, 31.1.2022, p. 95).”
  " |
| --- | --- |

4.

Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 5

Plata ajutorului, inclusiv a avansurilor

(1)   Avansurile din ajutor se plătesc de către autoritatea competentă doar la prezentarea unei cereri în conformitate cu articolul 3a din prezentul regulament și, în cazul în care este necesară constituirea garanției menționate la articolul 15b din Regulamentul delegat (UE) 2022/127 al Comisiei (*2), a documentelor justificative privind constituirea garanției, cu excepția cazului în care autoritatea competentă deține deja dovada că garanția a fost depusă.

(2)   Ajutoarele pentru rambursarea cheltuielilor suportate pentru punerea în aplicare a programului pentru școli se plătesc de către autoritatea competentă numai pe baza prezentării unei cereri însoțite de documentele justificative necesare în conformitate cu articolul 4. Ajutoarele se plătesc în termen de trei luni de la data depunerii cererii de ajutor, cu excepția cazului în care au fost lansate anchete administrative.

În cazul în care s-a plătit un avans, plata ajutorului este egală cu diferența dintre valoarea ajutorului care trebuie plătit și valoarea avansului plătit.

(*2)  Regulamentul delegat (UE) 2022/127 al Comisiei din 7 decembrie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului cu norme privind agențiile de plăți și alte organisme, gestiunea financiară, verificarea conturilor, garanțiile și utilizarea monedei euro (JO L 20, 31.1.2022, p. 95).”
  "

*2

| 5. | La articolul 6, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Transferurile între repartizările definitive, în conformitate cu articolul 23a alineatul (4) al treilea paragraf litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, în cazurile în care nu au fost efectuate transferuri între repartizările orientative, se notifică fie în cererea de ajutor din partea Uniunii menționată la articolul 3 din prezentul regulament, fie în notificarea menționată la al doilea paragraf de la prezentul alineat.
  Dacă statele membre efectuează transferuri de repartizări definitive după data de 31 ianuarie în conformitate cu primul paragraf de la prezentul alineat, acestea le notifică Comisiei până la data de 31 august care urmează anului școlar în cauză.” |
| --- | --- |

5.

La articolul 6, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Transferurile între repartizările definitive, în conformitate cu articolul 23a alineatul (4) al treilea paragraf litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, în cazurile în care nu au fost efectuate transferuri între repartizările orientative, se notifică fie în cererea de ajutor din partea Uniunii menționată la articolul 3 din prezentul regulament, fie în notificarea menționată la al doilea paragraf de la prezentul alineat.

Dacă statele membre efectuează transferuri de repartizări definitive după data de 31 ianuarie în conformitate cu primul paragraf de la prezentul alineat, acestea le notifică Comisiei până la data de 31 august care urmează anului școlar în cauză.”

| 6. | Articolul 9 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Statele membre iau toate măsurile necesare pentru respectarea dispozițiilor prezentului regulament. Măsurile respective includ controlul administrativ sistematic al tuturor cererilor de avans din ajutor menționate la articolul 3a și al cererilor de ajutor menționate la articolul 4, înainte de efectuarea plății. Statele membre controlează, pentru fiecare cerere, un eșantion reprezentativ din documentele justificative prezentate împreună cu cererea.”
  ; |
| --- | --- | --- |

6.

Articolul 9 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Statele membre iau toate măsurile necesare pentru respectarea dispozițiilor prezentului regulament. Măsurile respective includ controlul administrativ sistematic al tuturor cererilor de avans din ajutor menționate la articolul 3a și al cererilor de ajutor menționate la articolul 4, înainte de efectuarea plății. Statele membre controlează, pentru fiecare cerere, un eșantion reprezentativ din documentele justificative prezentate împreună cu cererea.”

| (b) | alineatul (2) se elimină; |
| --- | --- |

(b)

alineatul (2) se elimină;

| (c) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

  „(4)   În cazul ajutoarelor solicitate în legătură cu furnizarea și distribuirea de produse și în legătură cu măsurile educative însoțitoare, controalele administrative efectuate cu privire la cererile de ajutor menționate la articolul 4 sunt completate prin controale la fața locului în conformitate cu articolul 10.” |
| --- | --- |

(c)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   În cazul ajutoarelor solicitate în legătură cu furnizarea și distribuirea de produse și în legătură cu măsurile educative însoțitoare, controalele administrative efectuate cu privire la cererile de ajutor menționate la articolul 4 sunt completate prin controale la fața locului în conformitate cu articolul 10.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 alineatele (2)-(4) și (6) se aplică ajutoarelor începând cu anul școlar 2023/2024.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 iunie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 435, 6.12.2021, p. 187.

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2022/127 al Comisiei din 7 decembrie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului cu norme privind agențiile de plăți și alte organisme, gestiunea financiară, verificarea conturilor, garanțiile și utilizarea monedei euro (JO L 20, 31.1.2022, p. 95).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/39 al Comisiei din 3 noiembrie 2016 privind normele de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește ajutoarele din partea Uniunii pentru furnizarea de fructe și legume, de banane și de lapte în instituțiile de învățământ (JO L 5, 10.1.2017, p. 1).

4

---

| 14.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 179/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 179/9

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1450 AL COMISIEI

din 13 iulie 2023

de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier (cu excepția fontei) sau din oțel (cu excepția celui inoxidabil), cu secțiune transversală circulară, cu un diametru exterior mai mare de 406,4 mm, originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Investigațiile precedente și măsurile în vigoare

Investigațiile precedente și măsurile în vigoare

| (1) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/804 al Comisiei (2), Comisia Europeană a instituit taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier (cu excepția fontei) sau din oțel (cu excepția celui inoxidabil), cu secțiune transversală circulară, cu un diametru exterior mai mare de 406,4 mm, originare din Republica Populară Chineză (denumite în continuare „măsurile inițiale”). Investigația care a condus la instituirea măsurilor inițiale va fi denumită în continuare „investigația inițială”. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/804 al Comisiei (2), Comisia Europeană a instituit taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier (cu excepția fontei) sau din oțel (cu excepția celui inoxidabil), cu secțiune transversală circulară, cu un diametru exterior mai mare de 406,4 mm, originare din Republica Populară Chineză (denumite în continuare „măsurile inițiale”). Investigația care a condus la instituirea măsurilor inițiale va fi denumită în continuare „investigația inițială”.

2

| (2) | Taxele antidumping în vigoare în prezent se situează la niveluri cuprinse între 29,2 % și 41,4 % pentru importurile provenite de la producătorii-exportatori incluși în eșantion, de 45,6 % pentru societățile cooperante neincluse în eșantion și la un nivel al taxei de 54,9 % pentru toate celelalte societăți din Republica Populară Chineză („RPC” sau „China”). |
| --- | --- |

(2)

Taxele antidumping în vigoare în prezent se situează la niveluri cuprinse între 29,2 % și 41,4 % pentru importurile provenite de la producătorii-exportatori incluși în eșantion, de 45,6 % pentru societățile cooperante neincluse în eșantion și la un nivel al taxei de 54,9 % pentru toate celelalte societăți din Republica Populară Chineză („RPC” sau „China”).

1.2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (3) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă, Comisia Europeană („Comisia”) a primit o cerere de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(3)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă, Comisia Europeană („Comisia”) a primit o cerere de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (4) | Cererea de reexaminare a fost depusă la 10 februarie 2022 de către European Steel Tube Association (denumită în continuare „solicitantul” sau „ESTA”) în numele industriei din Uniune producătoare de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier (cu excepția fontei) sau din oțel (cu excepția oțelului inoxidabil), cu secțiune transversală circulară și cu un diametru exterior mai mare de 406,4 mm, în sensul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor s-a bazat pe faptul că este posibil ca expirarea măsurilor să conducă la continuarea sau la reapariția dumpingului și la continuarea sau reapariția prejudiciului pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

Cererea de reexaminare a fost depusă la 10 februarie 2022 de către European Steel Tube Association (denumită în continuare „solicitantul” sau „ESTA”) în numele industriei din Uniune producătoare de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier (cu excepția fontei) sau din oțel (cu excepția oțelului inoxidabil), cu secțiune transversală circulară și cu un diametru exterior mai mare de 406,4 mm, în sensul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor s-a bazat pe faptul că este posibil ca expirarea măsurilor să conducă la continuarea sau la reapariția dumpingului și la continuarea sau reapariția prejudiciului pentru industria Uniunii.

1.3.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

| (5) | Întrucât a stabilit, în urma consultării comitetului înființat prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, la 12 mai 2022, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor privind importurile în Uniune de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier (cu excepția fontei) sau din oțel (cu excepția celui inoxidabil), cu secțiune transversală circulară, cu un diametru exterior mai mare de 406,4 mm, originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză”), pe baza articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3) („avizul de deschidere”). |
| --- | --- |

(5)

Întrucât a stabilit, în urma consultării comitetului înființat prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, la 12 mai 2022, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor privind importurile în Uniune de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier (cu excepția fontei) sau din oțel (cu excepția celui inoxidabil), cu secțiune transversală circulară, cu un diametru exterior mai mare de 406,4 mm, originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză”), pe baza articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3) („avizul de deschidere”).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

3

1.4.   Observații privind deschiderea reexaminării

Observații privind deschiderea reexaminării

| (6) | În urma publicării avizului de deschidere, producătorii-exportatori chinezi cooperanți s-au întrebat dacă faptul că niciunul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion în investigația inițială nu a participat la cererea de reexaminare înseamnă că aceste societăți s-au redresat complet în urma importurilor prejudiciabile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(6)

În urma publicării avizului de deschidere, producătorii-exportatori chinezi cooperanți s-au întrebat dacă faptul că niciunul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion în investigația inițială nu a participat la cererea de reexaminare înseamnă că aceste societăți s-au redresat complet în urma importurilor prejudiciabile care fac obiectul unui dumping.

| (7) | Comisia a observat mai întâi că producătorii-exportatori nu au pus sub semnul întrebării faptul că cererea îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Într-adevăr, aceasta a fost lansată de European Steel Tube Association, reprezentând peste 25 % din producția totală a Uniunii, și a fost susținută de producători din Uniune reprezentând peste 50 % din producția totală a UE. În al doilea rând, producătorul din Uniune Huta Batory a fost inclus în eșantion în ambele investigații, cea inițială și cea în perspectiva expirării măsurilor. În al treilea rând, Valcovni Trub Chomutov AS, al doilea producător inclus în eșantion în investigația inițială, a susținut cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, dar nu a fost inclus în eșantion de către Comisie. În cele din urmă, celelalte două societăți care au fost incluse în eșantion în investigația inițială, Arcelor Mittal Tubular Products Roman și Vallourec Deutschland GmbH, au ieșit sau sunt în curs de a ieși de pe piața Uniunii. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a observat mai întâi că producătorii-exportatori nu au pus sub semnul întrebării faptul că cererea îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Într-adevăr, aceasta a fost lansată de European Steel Tube Association, reprezentând peste 25 % din producția totală a Uniunii, și a fost susținută de producători din Uniune reprezentând peste 50 % din producția totală a UE. În al doilea rând, producătorul din Uniune Huta Batory a fost inclus în eșantion în ambele investigații, cea inițială și cea în perspectiva expirării măsurilor. În al treilea rând, Valcovni Trub Chomutov AS, al doilea producător inclus în eșantion în investigația inițială, a susținut cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, dar nu a fost inclus în eșantion de către Comisie. În cele din urmă, celelalte două societăți care au fost incluse în eșantion în investigația inițială, Arcelor Mittal Tubular Products Roman și Vallourec Deutschland GmbH, au ieșit sau sunt în curs de a ieși de pe piața Uniunii. În consecință, afirmația a fost respinsă.

European Steel Tube Association

| (8) | În continuare, producătorii-exportatori au susținut că o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor trebuie să fie deschisă atunci când cererea conține suficiente elemente de probă conform cărora expirarea măsurilor ar conduce probabil la continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului și că o determinare pozitivă trebuie să fie susținută de elemente de probă concrete. Pentru a-și susține argumentul, ei au subliniat că producătorii-exportatori chinezi nu vor ști niciodată care este valoarea normală, din cauza diferitelor metode utilizate prin recurgerea la prețurile dintr-o țară reprezentativă. |
| --- | --- |

(8)

În continuare, producătorii-exportatori au susținut că o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor trebuie să fie deschisă atunci când cererea conține suficiente elemente de probă conform cărora expirarea măsurilor ar conduce probabil la continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului și că o determinare pozitivă trebuie să fie susținută de elemente de probă concrete. Pentru a-și susține argumentul, ei au subliniat că producătorii-exportatori chinezi nu vor ști niciodată care este valoarea normală, din cauza diferitelor metode utilizate prin recurgerea la prețurile dintr-o țară reprezentativă.

| (9) | Comisia a subliniat faptul că a examinat exactitatea și caracterul concludent ale elementelor de probă furnizate și a stabilit că există suficiente elemente de probă pentru a justifica deschiderea prezentei investigații, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. În orice caz, producătorii-exportatori nu au furnizat un exemplu de elemente de probă insuficiente și, prin urmare, această afirmație nu a fost susținută de niciun raționament adecvat. În ceea ce privește valoarea normală, producătorii-exportatori au avut numeroase posibilități de a verifica metoda (metodele) utilizată (utilizate) și valoarea normală calculată în cerere. În consecință, afirmația lor a fost respinsă. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a subliniat faptul că a examinat exactitatea și caracterul concludent ale elementelor de probă furnizate și a stabilit că există suficiente elemente de probă pentru a justifica deschiderea prezentei investigații, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. În orice caz, producătorii-exportatori nu au furnizat un exemplu de elemente de probă insuficiente și, prin urmare, această afirmație nu a fost susținută de niciun raționament adecvat. În ceea ce privește valoarea normală, producătorii-exportatori au avut numeroase posibilități de a verifica metoda (metodele) utilizată (utilizate) și valoarea normală calculată în cerere. În consecință, afirmația lor a fost respinsă.

| (10) | În plus, producătorii-exportatori au afirmat că operațiunile comerciale ale producătorilor din Uniune cu privire la produsul în cauză depind mult mai mult de condițiile de pe piețele de peste mări decât de condițiile din Uniune și că deteriorarea rezultatelor la export ale solicitanților începând din 2019 nu poate fi atribuită importurilor originare din China. Ei au susținut, de asemenea, că, pe lângă rezultatele slabe la export, o parte din tendințele negative de dezvoltare din Uniune au fost atribuite și izbucnirii pandemiei de COVID-19, în special în 2020. În plus, ei au susținut că costul de producție pe tonă care a fost raportat în cerere, și anume între 1 245 EUR și 1 291 EUR, a fost considerabil mai mic decât cel raportat în investigația inițială. |
| --- | --- |

(10)

În plus, producătorii-exportatori au afirmat că operațiunile comerciale ale producătorilor din Uniune cu privire la produsul în cauză depind mult mai mult de condițiile de pe piețele de peste mări decât de condițiile din Uniune și că deteriorarea rezultatelor la export ale solicitanților începând din 2019 nu poate fi atribuită importurilor originare din China. Ei au susținut, de asemenea, că, pe lângă rezultatele slabe la export, o parte din tendințele negative de dezvoltare din Uniune au fost atribuite și izbucnirii pandemiei de COVID-19, în special în 2020. În plus, ei au susținut că costul de producție pe tonă care a fost raportat în cerere, și anume între 1 245 EUR și 1 291 EUR, a fost considerabil mai mic decât cel raportat în investigația inițială.

| (11) | Comisia a observat că, în etapa cererii, este suficient, pe baza informațiilor de care solicitantul dispune în mod rezonabil, să se furnizeze elemente de probă care să arate că există probabilitatea continuării sau reapariției prejudiciului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În această privință, chiar dacă afirmațiile producătorilor-exportatori potrivit cărora situația economică a industriei din Uniune s-a deteriorat din cauza altor factori decât importurile din China au fost corecte, argumentele prezentate nu au pus sub semnul întrebării faptul că importurile din China au rămas semnificative în termeni absoluți și în ceea ce privește cota de piață. În plus, elementele de probă furnizate în cerere au indicat că este probabil ca prejudiciul să reapară în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a observat că, în etapa cererii, este suficient, pe baza informațiilor de care solicitantul dispune în mod rezonabil, să se furnizeze elemente de probă care să arate că există probabilitatea continuării sau reapariției prejudiciului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În această privință, chiar dacă afirmațiile producătorilor-exportatori potrivit cărora situația economică a industriei din Uniune s-a deteriorat din cauza altor factori decât importurile din China au fost corecte, argumentele prezentate nu au pus sub semnul întrebării faptul că importurile din China au rămas semnificative în termeni absoluți și în ceea ce privește cota de piață. În plus, elementele de probă furnizate în cerere au indicat că este probabil ca prejudiciul să reapară în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (12) | Producătorii-exportatori au susținut, de asemenea, că performanța economică a Tenaris, înainte și după impactul pandemiei, se afla la un nivel bun și normal. În cazul Tubos Reunidos SA, valoarea vânzărilor a rămas la același nivel timp de 3 ani consecutivi, începând din 2018 și apoi, începând din 2020, valorile vânzărilor au crescut. Numai vânzările la export către țări terțe au scăzut, cu excepția pieței SUA. Pentru a-și susține argumentele cu privire la situația producătorilor din UE, acestea au furnizat dovezi ale planificării ambițioase a celor două societăți de a investi și de a-și extinde sau moderniza instalațiile de producție din Uniune. |
| --- | --- |

(12)

Producătorii-exportatori au susținut, de asemenea, că performanța economică a Tenaris, înainte și după impactul pandemiei, se afla la un nivel bun și normal. În cazul Tubos Reunidos SA, valoarea vânzărilor a rămas la același nivel timp de 3 ani consecutivi, începând din 2018 și apoi, începând din 2020, valorile vânzărilor au crescut. Numai vânzările la export către țări terțe au scăzut, cu excepția pieței SUA. Pentru a-și susține argumentele cu privire la situația producătorilor din UE, acestea au furnizat dovezi ale planificării ambițioase a celor două societăți de a investi și de a-și extinde sau moderniza instalațiile de producție din Uniune.

| (13) | Comisia a observat că indicatorii de prejudiciu nu sunt analizați la nivelul producătorilor individuali, ci la nivelul întregii industrii din Uniune. Astfel cum se indică în considerentul 11 de mai sus, cererea conținea suficiente elemente de probă în ceea ce privește întreaga industrie din Uniune, privind continuarea sau reapariția prejudiciului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În consecință, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(13)

Comisia a observat că indicatorii de prejudiciu nu sunt analizați la nivelul producătorilor individuali, ci la nivelul întregii industrii din Uniune. Astfel cum se indică în considerentul 11 de mai sus, cererea conținea suficiente elemente de probă în ceea ce privește întreaga industrie din Uniune, privind continuarea sau reapariția prejudiciului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În consecință, argumentul a fost respins.

| (14) | Producătorii-exportatori au susținut, de asemenea, că piața Uniunii se confruntă cu creșteri rapide ale importurilor din Thailanda care au o influență majoră asupra efectului măsurilor puse în aplicare și asupra poziției pe piață a solicitanților. În plus, măsurile de salvgardare vizează, de asemenea, produsul în cauză și vor rămâne în vigoare până la 30 iunie 2024. |
| --- | --- |

(14)

Producătorii-exportatori au susținut, de asemenea, că piața Uniunii se confruntă cu creșteri rapide ale importurilor din Thailanda care au o influență majoră asupra efectului măsurilor puse în aplicare și asupra poziției pe piață a solicitanților. În plus, măsurile de salvgardare vizează, de asemenea, produsul în cauză și vor rămâne în vigoare până la 30 iunie 2024.

| (15) | Comisia a observat că, în ceea ce privește importurile din Thailanda, părțile nu au reușit să demonstreze modul în care argumentul lor ar pune sub semnul întrebării elementele de probă cuprinse în cerere privind continuarea/reapariția prejudiciului. În ceea ce privește măsurile de salvgardare, măsurile antidumping abordează o situație diferită de cea a măsurilor de salvgardare. În plus, măsurile de salvgardare privind oțelul nu împiedică instituirea de măsuri antidumping în cadrul contingentelor fără taxe de salvgardare. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(15)

Comisia a observat că, în ceea ce privește importurile din Thailanda, părțile nu au reușit să demonstreze modul în care argumentul lor ar pune sub semnul întrebării elementele de probă cuprinse în cerere privind continuarea/reapariția prejudiciului. În ceea ce privește măsurile de salvgardare, măsurile antidumping abordează o situație diferită de cea a măsurilor de salvgardare. În plus, măsurile de salvgardare privind oțelul nu împiedică instituirea de măsuri antidumping în cadrul contingentelor fără taxe de salvgardare. În consecință, afirmația a fost respinsă.

1.5.   Perioada investigației de reexaminare și perioada examinată

Perioada investigației de reexaminare și perioada examinată

| (16) | Investigația privind caracterul continuu sau repetitiv al dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2021 (denumită în continuare „perioada investigației de reexaminare” sau „PIR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2018 și sfârșitul perioadei investigației de reexaminare („perioada examinată”). |
| --- | --- |

(16)

Investigația privind caracterul continuu sau repetitiv al dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2021 (denumită în continuare „perioada investigației de reexaminare” sau „PIR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2018 și sfârșitul perioadei investigației de reexaminare („perioada examinată”).

1.6.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (17) | În avizul de deschidere, părțile interesate au fost invitate să contacteze Comisia în vederea participării la investigație. De asemenea, Comisia a informat în mod specific solicitantul, producătorii din Uniune, producătorii cunoscuți din Republica Populară Chineză, autoritățile Republicii Populare Chineze, importatorii, utilizatorii și comercianții cunoscuți, precum și asociațiile cunoscute ca părți vizate, în legătură cu deschiderea investigației de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și i-a invitat să ia parte la aceasta. |
| --- | --- |

(17)

În avizul de deschidere, părțile interesate au fost invitate să contacteze Comisia în vederea participării la investigație. De asemenea, Comisia a informat în mod specific solicitantul, producătorii din Uniune, producătorii cunoscuți din Republica Populară Chineză, autoritățile Republicii Populare Chineze, importatorii, utilizatorii și comercianții cunoscuți, precum și asociațiile cunoscute ca părți vizate, în legătură cu deschiderea investigației de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și i-a invitat să ia parte la aceasta.

| (18) | Părțile interesate au avut ocazia de a prezenta observații cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(18)

Părțile interesate au avut ocazia de a prezenta observații cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale.

(a)   Eșantionarea

| (19) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion din rândul părților interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(19)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion din rândul părților interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

(b)   Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (20) | În avizul de deschidere, Comisia a declarat că a selectat cu titlu provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza celor mai mari volume reprezentative de producție și de vânzări ale produsului similar în Uniune care pot face în mod rezonabil obiectul investigației, ținând seama de timpul disponibil, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază; și pe baza distribuției geografice a eșantionului. Eșantionul a fost constituit din trei producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat aproape 76 % și, respectiv, 67 % din volumul total al producției și, respectiv, al vânzărilor producătorilor cunoscuți din Uniune ai produsului similar. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu, dar nu a primit nicio observație. În consecință, eșantionul a fost confirmat. Eșantionul este reprezentativ pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(20)

În avizul de deschidere, Comisia a declarat că a selectat cu titlu provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza celor mai mari volume reprezentative de producție și de vânzări ale produsului similar în Uniune care pot face în mod rezonabil obiectul investigației, ținând seama de timpul disponibil, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază; și pe baza distribuției geografice a eșantionului. Eșantionul a fost constituit din trei producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat aproape 76 % și, respectiv, 67 % din volumul total al producției și, respectiv, al vânzărilor producătorilor cunoscuți din Uniune ai produsului similar. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu, dar nu a primit nicio observație. În consecință, eșantionul a fost confirmat. Eșantionul este reprezentativ pentru industria Uniunii.

(c)   Eșantionarea importatorilor

| (21) | Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (22) | Un singur importator neafiliat a furnizat informațiile solicitate și a acceptat să fie inclus în eșantion. Având în vedere numărul minim al acestora, Comisia a decis că nu este necesară constituirea unui eșantion. |
| --- | --- |

(22)

Un singur importator neafiliat a furnizat informațiile solicitate și a acceptat să fie inclus în eșantion. Având în vedere numărul minim al acestora, Comisia a decis că nu este necesară constituirea unui eșantion.

(d)   Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

| (23) | Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la investigație. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la investigație.

| (24) | Doi producători-exportatori/un grup de producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul redus de producători-exportatori, Comisia a decis că eșantionarea nu este necesară și că va investiga toți producătorii-exportatori care s-au manifestat. |
| --- | --- |

(24)

Doi producători-exportatori/un grup de producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul redus de producători-exportatori, Comisia a decis că eșantionarea nu este necesară și că va investiga toți producătorii-exportatori care s-au manifestat.

(e)   Chestionarele și vizitele de verificare

| (25) | Comisia a trimis Guvernului Republicii Populare Chineze („GC”) un chestionar referitor la existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(25)

Comisia a trimis Guvernului Republicii Populare Chineze („GC”) un chestionar referitor la existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază.

| (26) | De asemenea, Comisia a trimis chestionare producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor neafiliați, utilizatorilor, asociațiilor de producători din Uniune și producătorilor-exportatori. Aceleași chestionare au fost, de asemenea, puse la dispoziție online (4). |
| --- | --- |

(26)

De asemenea, Comisia a trimis chestionare producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor neafiliați, utilizatorilor, asociațiilor de producători din Uniune și producătorilor-exportatori. Aceleași chestionare au fost, de asemenea, puse la dispoziție online (4).

4

| (27) | Comisia a primit răspunsuri la chestionar de la cei trei producători din Uniune incluși în eșantion, de la un importator neafiliat, de la asociația producătorilor din Uniune și de la cei doi producători-exportatori/grupul de producători-exportatori. |
| --- | --- |

(27)

Comisia a primit răspunsuri la chestionar de la cei trei producători din Uniune incluși în eșantion, de la un importator neafiliat, de la asociația producătorilor din Uniune și de la cei doi producători-exportatori/grupul de producători-exportatori.

| (28) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului și interesul Uniunii. Vizitele de verificare efectuate în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază s-au desfășurat la sediile următoarelor societăți: | Producătorii din Uniune







  — | Dalmine S.p.A., Bergamo, Italia |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului și interesul Uniunii. Vizitele de verificare efectuate în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază s-au desfășurat la sediile următoarelor societăți:

Producătorii din Uniune

Producătorii din Uniune

—

Dalmine S.p.A., Bergamo, Italia

| — | Tubos Reunidos Group S.L.U. în Trápaga, Vizcaya, Spania |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos Group S.L.U. în Trápaga, Vizcaya, Spania

| — | Alchemia S.A. în Chorzow, Polonia |
| --- | --- |

—

Alchemia S.A. în Chorzow, Polonia

| | Asociație sindicală |
| --- | --- |

Asociație sindicală

Asociație sindicală

| (29) | De asemenea, Comisia a efectuat o vizită de verificare la sediul următoarei asociații:






  — | European Steel Tube Association, Paris, Franța.

  Producători-exportatori din RPC |
| --- | --- | --- |

(29)

De asemenea, Comisia a efectuat o vizită de verificare la sediul următoarei asociații:

—

European Steel Tube Association, Paris, Franța.

Producători-exportatori din RPC

Producători-exportatori din RPC

| (30) | Din cauza izbucnirii pandemiei de COVID-19 și a măsurilor adoptate ulterior pentru a face față epidemiei („Avizul privind COVID-19”) (5), Comisia nu a reușit să efectueze vizite de verificare la sediile producătorilor-exportatori. În schimb, Comisia a verificat încrucișat de la distanță toate informațiile considerate necesare pentru constatările sale în conformitate cu Comunicarea privind COVID-19. Comisia a organizat videoconferințe cu următorii producători-exportatori/următorul grup de producători-exportatori:






  — | CITIC Pacific Group: |
| --- | --- | --- |

(30)

Din cauza izbucnirii pandemiei de COVID-19 și a măsurilor adoptate ulterior pentru a face față epidemiei („Avizul privind COVID-19”) (5), Comisia nu a reușit să efectueze vizite de verificare la sediile producătorilor-exportatori. În schimb, Comisia a verificat încrucișat de la distanță toate informațiile considerate necesare pentru constatările sale în conformitate cu Comunicarea privind COVID-19. Comisia a organizat videoconferințe cu următorii producători-exportatori/următorul grup de producători-exportatori:

5

—

CITIC Pacific Group:

| — | Daye Special Steel Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Daye Special Steel Co., Ltd;

| — | Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd;

| — | Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

1.7.   Observații prezentate în urma comunicării constatărilor finale

Observații prezentate în urma comunicării constatărilor finale

| (31) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, producătorii-exportatori cooperanți, Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. și Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd, au pus sub semnul întrebării presupusa absență a producătorilor din Uniune, care au fost incluși în eșantion în investigația inițială, din prezenta investigație de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și motivele pentru care aceștia nu au fost incluși în eșantion de această dată. În plus, aceștia au observat că Huta Batory nu a fost inclusă pe lista producătorilor din Uniune incluși în eșantion în prezenta reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor. În continuare, aceștia au indicat că nu au putut evalua dacă stabilirea reapariției prejudiciului a fost legată de modificări ale eșantionului între cele două investigații. |
| --- | --- |

(31)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, producătorii-exportatori cooperanți, Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. și Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd, au pus sub semnul întrebării presupusa absență a producătorilor din Uniune, care au fost incluși în eșantion în investigația inițială, din prezenta investigație de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și motivele pentru care aceștia nu au fost incluși în eșantion de această dată. În plus, aceștia au observat că Huta Batory nu a fost inclusă pe lista producătorilor din Uniune incluși în eșantion în prezenta reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor. În continuare, aceștia au indicat că nu au putut evalua dacă stabilirea reapariției prejudiciului a fost legată de modificări ale eșantionului între cele două investigații.

| (32) | Comisia a observat că argumentul prezentat de producătorii-exportatori cooperanți a fost abordat în considerentul 7. În special, producătorul din Uniune, Huta Batory, a fost inclus în eșantion în ambele investigații, cea inițială și investigația în perspectiva expirării măsurilor. Această societate este cunoscută în prezent sub denumirea de Alchemia S.A. |
| --- | --- |

(32)

Comisia a observat că argumentul prezentat de producătorii-exportatori cooperanți a fost abordat în considerentul 7. În special, producătorul din Uniune, Huta Batory, a fost inclus în eșantion în ambele investigații, cea inițială și investigația în perspectiva expirării măsurilor. Această societate este cunoscută în prezent sub denumirea de Alchemia S.A.

| (33) | În ceea ce privește celelalte societăți, astfel cum se explică în considerentul 20, producătorii din Uniune au fost incluși în eșantion pe baza celor mai mari volume reprezentative de producție și vânzări ale produsului similar din Uniune, care pot face în mod rezonabil obiectul investigației, ținând seama de timpul disponibil. În absența observațiilor cu privire la eșantion, eșantionul a fost confirmat și considerat reprezentativ pentru industria din Uniune. În plus, chiar dacă eșantionul s-a modificat între investigația inițială și prezenta reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, producătorii-exportatori nu au prezentat niciun element de probă care să ateste că eșantionul nu era reprezentativ. În plus, atunci când evaluează situația industriei din Uniune și reapariția prejudiciului, Comisia își bazează analiza și pe indicatori macroeconomici referitori la toți producătorii din Uniune, inclusiv la cei care au fost incluși în eșantion în investigația inițială. Pe această bază, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(33)

În ceea ce privește celelalte societăți, astfel cum se explică în considerentul 20, producătorii din Uniune au fost incluși în eșantion pe baza celor mai mari volume reprezentative de producție și vânzări ale produsului similar din Uniune, care pot face în mod rezonabil obiectul investigației, ținând seama de timpul disponibil. În absența observațiilor cu privire la eșantion, eșantionul a fost confirmat și considerat reprezentativ pentru industria din Uniune. În plus, chiar dacă eșantionul s-a modificat între investigația inițială și prezenta reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, producătorii-exportatori nu au prezentat niciun element de probă care să ateste că eșantionul nu era reprezentativ. În plus, atunci când evaluează situația industriei din Uniune și reapariția prejudiciului, Comisia își bazează analiza și pe indicatori macroeconomici referitori la toți producătorii din Uniune, inclusiv la cei care au fost incluși în eșantion în investigația inițială. Pe această bază, afirmația a fost respinsă.

2.   PROCEDURA ULTERIOARĂ

PROCEDURA ULTERIOARĂ

| (34) | La 21 aprilie 2023, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele antidumping în vigoare. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată formula observații cu privire la comunicarea constatărilor. |
| --- | --- |

(34)

La 21 aprilie 2023, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele antidumping în vigoare. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată formula observații cu privire la comunicarea constatărilor.

| (35) | Observațiile prezentate de părțile interesate au fost analizate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. Au fost audiate părțile care au formulat o solicitare în acest sens. |
| --- | --- |

(35)

Observațiile prezentate de părțile interesate au fost analizate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. Au fost audiate părțile care au formulat o solicitare în acest sens.

3.   PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII, PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII, PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

3.1.   Produsul care face obiectul reexaminării

Produsul care face obiectul reexaminării

| (36) | Produsul care face obiectul reexaminării este același cu cel din investigația inițială, și anume anumite țevi și tuburi fără sudură din fier (cu excepția fontei) sau din oțel (cu excepția celui inoxidabil), cu secțiune transversală circulară, cu un diametru exterior mai mare de 406,4 mm, încadrate în prezent la codurile NC 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 88 și 7304 59 89 (codul TARIC 7304299090) (denumit în continuare „produsul care face obiectul reexaminării”). |
| --- | --- |

(36)

Produsul care face obiectul reexaminării este același cu cel din investigația inițială, și anume anumite țevi și tuburi fără sudură din fier (cu excepția fontei) sau din oțel (cu excepția celui inoxidabil), cu secțiune transversală circulară, cu un diametru exterior mai mare de 406,4 mm, încadrate în prezent la codurile NC 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 88 și 7304 59 89 (codul TARIC 7304299090) (denumit în continuare „produsul care face obiectul reexaminării”).

| (37) | Anumite țevi și tuburi fără sudură din fier (cu excepția fontei) sau din oțel (cu excepția celui inoxidabil), cu secțiune transversală circulară, cu un diametru exterior mai mare de 406,4 mm, sunt utilizate într-o gamă largă de aplicații, de exemplu transportul petrolului, al gazelor, al lichidelor și al fluidelor, piloni pentru construcții, țevi pentru boilere și tuburi de sondare pentru industria petrolieră (denumite în continuare „tuburi OCTG” – oil country tubular goods) utilizate pentru extracție. |
| --- | --- |

(37)

Anumite țevi și tuburi fără sudură din fier (cu excepția fontei) sau din oțel (cu excepția celui inoxidabil), cu secțiune transversală circulară, cu un diametru exterior mai mare de 406,4 mm, sunt utilizate într-o gamă largă de aplicații, de exemplu transportul petrolului, al gazelor, al lichidelor și al fluidelor, piloni pentru construcții, țevi pentru boilere și tuburi de sondare pentru industria petrolieră (denumite în continuare „tuburi OCTG” – oil country tubular goods) utilizate pentru extracție.

oil country tubular goods

3.2.   Produsul în cauză

Produsul în cauză

| (38) | Produsul care face obiectul prezentei investigații este produsul care face obiectul reexaminării originar din Republica Populară Chineză. |
| --- | --- |

(38)

Produsul care face obiectul prezentei investigații este produsul care face obiectul reexaminării originar din Republica Populară Chineză.

3.3.   Produsul similar

Produsul similar

| (39) | Astfel cum s-a stabilit în investigația inițială, prezenta investigație de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a confirmat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:






  — | produsul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(39)

Astfel cum s-a stabilit în investigația inițială, prezenta investigație de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a confirmat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:

—

produsul în cauză;

| — | produsul care face obiectul reexaminării, produs și vândut pe piața internă din RPC și |
| --- | --- |

—

produsul care face obiectul reexaminării, produs și vândut pe piața internă din RPC și

| — | produsul care face obiectul reexaminării, fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii. |
| --- | --- |

—

produsul care face obiectul reexaminării, fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii.

| (40) | Prin urmare, aceste produse sunt considerate produse similare în înțelesul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(40)

Prin urmare, aceste produse sunt considerate produse similare în înțelesul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

4.   DUMPINGUL

DUMPINGUL

4.1.   Evoluția importurilor după instituirea măsurilor

Evoluția importurilor după instituirea măsurilor

| (41) | În perioada investigației inițiale (6), producătorii-exportatori chinezi au exportat în Uniune peste 42 de mii de tone de produs în cauză, reprezentând o cotă de piață de aproximativ 26 % din piața Uniunii la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(41)

În perioada investigației inițiale (6), producătorii-exportatori chinezi au exportat în Uniune peste 42 de mii de tone de produs în cauză, reprezentând o cotă de piață de aproximativ 26 % din piața Uniunii la momentul respectiv.

6

| (42) | În cadrul investigației actuale, pentru perioada examinată și pentru perioada investigației de reexaminare, datele statistice privind importurile produsului în cauză raportate în Comext și în baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6) au arătat un volum al importurilor considerabil mai mic decât volumul exporturilor declarat de producătorii-exportatori cooperanți. Prin urmare, Comisia a considerat că, în cazul de față, informațiile statistice nu erau fiabile și nu puteau fi utilizate pentru a determina volumul importurilor din RPC și cota de piață a producătorilor-exportatori chinezi. Astfel, Comisia și-a bazat constatările referitoare la volumul importurilor în Uniune ale produsului în cauză și la cota de piață a producătorilor-exportatori chinezi pe datele verificate ale producătorilor-exportatori cooperanți și pe informațiile din cererea de reexaminare. |
| --- | --- |

(42)

În cadrul investigației actuale, pentru perioada examinată și pentru perioada investigației de reexaminare, datele statistice privind importurile produsului în cauză raportate în Comext și în baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6) au arătat un volum al importurilor considerabil mai mic decât volumul exporturilor declarat de producătorii-exportatori cooperanți. Prin urmare, Comisia a considerat că, în cazul de față, informațiile statistice nu erau fiabile și nu puteau fi utilizate pentru a determina volumul importurilor din RPC și cota de piață a producătorilor-exportatori chinezi. Astfel, Comisia și-a bazat constatările referitoare la volumul importurilor în Uniune ale produsului în cauză și la cota de piață a producătorilor-exportatori chinezi pe datele verificate ale producătorilor-exportatori cooperanți și pe informațiile din cererea de reexaminare.

| (43) | În perioada investigației de reexaminare, producătorii-exportatori chinezi cooperanți au exportat în Uniune aproximativ 2,9 mii de tone de produs în cauză, reprezentând o cotă de piață care varia între [2,5-3,5 %] din piața Uniunii (a se vedea tabelul 3). |
| --- | --- |

(43)

În perioada investigației de reexaminare, producătorii-exportatori chinezi cooperanți au exportat în Uniune aproximativ 2,9 mii de tone de produs în cauză, reprezentând o cotă de piață care varia între [2,5-3,5 %] din piața Uniunii (a se vedea tabelul 3).

| (44) | Producția producătorilor-exportatori cooperanți în cursul perioadei investigației de reexaminare a reprezentat doar aproximativ 12 % din producția totală estimată a produsului care face obiectul reexaminării în RPC (7). Prin urmare, Comisia a considerat că este probabil ca, în cursul perioadei investigației de reexaminare, volumul total al importurilor în UE al tuturor producătorilor-exportatori chinezi (care nu au fost incluși în eșantion și nu au fost verificați în cadrul investigației) să depășească volumul de 2,9 mii de tone declarat de producătorii-exportatori chinezi cooperanți, iar cota de piață a producătorilor-exportatori chinezi a depășit, după toate probabilitățile, nivelul de [2,5-3,5 %] indicat în tabelul 3 de mai jos. |
| --- | --- |

(44)

Producția producătorilor-exportatori cooperanți în cursul perioadei investigației de reexaminare a reprezentat doar aproximativ 12 % din producția totală estimată a produsului care face obiectul reexaminării în RPC (7). Prin urmare, Comisia a considerat că este probabil ca, în cursul perioadei investigației de reexaminare, volumul total al importurilor în UE al tuturor producătorilor-exportatori chinezi (care nu au fost incluși în eșantion și nu au fost verificați în cadrul investigației) să depășească volumul de 2,9 mii de tone declarat de producătorii-exportatori chinezi cooperanți, iar cota de piață a producătorilor-exportatori chinezi a depășit, după toate probabilitățile, nivelul de [2,5-3,5 %] indicat în tabelul 3 de mai jos.

7

| (45) | Pe această bază, Comisia a concluzionat că, în cursul perioadei investigației de reexaminare, producătorii-exportatori chinezi au continuat să exporte către Uniune, deși în cantități mai mici, produsul care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(45)

Pe această bază, Comisia a concluzionat că, în cursul perioadei investigației de reexaminare, producătorii-exportatori chinezi au continuat să exporte către Uniune, deși în cantități mai mici, produsul care face obiectul reexaminării.

4.2.   Procedura de stabilire a valorii normale în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază

Procedura de stabilire a valorii normale în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază

| (46) | Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile la momentul deschiderii investigației care tind să demonstreze existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a deschis investigația în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(46)

Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile la momentul deschiderii investigației care tind să demonstreze existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a deschis investigația în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

| (47) | Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru investigația sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative, Comisia a trimis un chestionar către GC. În plus, la punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în termen de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Nu s-a primit niciun răspuns la chestionar din partea GC și nu s-a primit nicio observație privind aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în termenul stabilit. Ulterior, Comisia a informat GC că va folosi datele disponibile în sensul articolului 18 din regulamentul de bază pentru a stabili existența distorsiunilor semnificative în RPC. |
| --- | --- |

(47)

Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru investigația sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative, Comisia a trimis un chestionar către GC. În plus, la punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în termen de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Nu s-a primit niciun răspuns la chestionar din partea GC și nu s-a primit nicio observație privind aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în termenul stabilit. Ulterior, Comisia a informat GC că va folosi datele disponibile în sensul articolului 18 din regulamentul de bază pentru a stabili existența distorsiunilor semnificative în RPC.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (48) | La punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, având în vedere elementele de probă disponibile, ea a selectat cu titlu provizoriu Mexicul ca țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale pe baza unor prețuri sau valori de referință nedistorsionate. Comisia a precizat, de asemenea, că va examina și alte țări care ar putea fi adecvate, în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) prima liniuță din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(48)

La punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, având în vedere elementele de probă disponibile, ea a selectat cu titlu provizoriu Mexicul ca țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale pe baza unor prețuri sau valori de referință nedistorsionate. Comisia a precizat, de asemenea, că va examina și alte țări care ar putea fi adecvate, în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) prima liniuță din regulamentul de bază.

| (49) | La 14 iulie 2022, prin intermediul unei note la dosar („Nota privind factorii de producție și țara reprezentativă” sau „nota”), Comisia a informat părțile interesate cu privire la sursele relevante pe care intenționează să le utilizeze pentru stabilirea valorii normale. În nota respectivă, Comisia a furnizat o listă a tuturor factorilor de producție (cum ar fi materiile prime, forța de muncă și energia) utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. În plus, pe baza criteriilor de alegere a prețurilor sau a valorilor de referință nedistorsionate, Comisia a identificat o posibilă țară reprezentativă, și anume Mexic. A informat, de asemenea, părțile interesate că va stabili costuri de vânzare, cheltuieli administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costuri VAG”), precum și profituri, pe baza informațiilor privind societatea Tubos de Acero de México S.A. („Tamsa”), un producător din Mexic. |
| --- | --- |

(49)

La 14 iulie 2022, prin intermediul unei note la dosar („Nota privind factorii de producție și țara reprezentativă” sau „nota”), Comisia a informat părțile interesate cu privire la sursele relevante pe care intenționează să le utilizeze pentru stabilirea valorii normale. În nota respectivă, Comisia a furnizat o listă a tuturor factorilor de producție (cum ar fi materiile prime, forța de muncă și energia) utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. În plus, pe baza criteriilor de alegere a prețurilor sau a valorilor de referință nedistorsionate, Comisia a identificat o posibilă țară reprezentativă, și anume Mexic. A informat, de asemenea, părțile interesate că va stabili costuri de vânzare, cheltuieli administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costuri VAG”), precum și profituri, pe baza informațiilor privind societatea Tubos de Acero de México S.A. („Tamsa”), un producător din Mexic.

4.3.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (50) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „valoarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”. |
| --- | --- |

(50)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „valoarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”.

valoarea normală

de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare

| (51) | Cu toate acestea, potrivit articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „[î]n cazul în care se stabilește [...] că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare din cauza existenței în țara respectivă a unor distorsiuni semnificative în înțelesul literei (b), valoarea normală este construită exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate” și „include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri” („cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale” sunt denumite în continuare „costurile VAG”). |
| --- | --- |

(51)

Cu toate acestea, potrivit articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „[î]n cazul în care se stabilește [...] că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare din cauza existenței în țara respectivă a unor distorsiuni semnificative în înțelesul literei (b), valoarea normală este construită exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate” și „include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri” („cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale” sunt denumite în continuare „costurile VAG”).

[î]n cazul în care se stabilește [...] că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare din cauza

în țara respectivă a unor distorsiuni semnificative în înțelesul literei (b), valoarea normală este construită exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate

include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri

cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale

| (52) | Astfel cum se explică în continuare, Comisia a concluzionat în prezenta investigație că, pe baza elementelor de probă disponibile și având în vedere lipsa de cooperare a GC, a fost adecvată aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(52)

Astfel cum se explică în continuare, Comisia a concluzionat în prezenta investigație că, pe baza elementelor de probă disponibile și având în vedere lipsa de cooperare a GC, a fost adecvată aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

4.3.1.   Existența unor distorsiuni semnificative

Existența unor distorsiuni semnificative

| (53) | În cadrul investigațiilor recente privind sectorul siderurgic din RPC (8), Comisia a constatat existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(53)

În cadrul investigațiilor recente privind sectorul siderurgic din RPC (8), Comisia a constatat existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază.

8

| (54) | În cadrul investigațiilor respective, Comisia a constatat că în RPC există o intervenție substanțială a statului, ceea ce duce la distorsionarea alocării efective a resurselor în conformitate cu principiile pieței (9). În special, Comisia a concluzionat că, în sectorul oțelului, care reprezintă principala materie primă utilizată la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării, nu numai că persistă un grad substanțial de proprietate a GC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază (10), dar GC este, de asemenea, în măsură să intervină în procesul de stabilire a prețurilor și a costurilor prin prezența statului în cadrul firmelor în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază (11). Comisia a constatat, de asemenea, că prezența și intervenția statului pe piețele financiare, precum și în furnizarea de materii prime și de factori de producție au un efect suplimentar de distorsionare asupra pieței. Într-adevăr, în ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat concentrarea resurselor în sectoarele desemnate de GC ca fiind strategice sau importante din punct de vedere politic, în locul alocării acestora în conformitate cu forțele pieței (12). În plus, Comisia a concluzionat că legislația chineză privind falimentul și proprietatea nu funcționează în mod corespunzător în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază, ceea ce generează distorsiuni, în special atunci când întreprinderile insolvente sunt menținute pe linia de plutire și când sunt atribuite drepturi de folosință asupra terenurilor în RPC (13). În aceeași ordine de idei, Comisia a constatat distorsiuni ale costurilor salariale în sectorul siderurgic în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază (14), precum și distorsiuni pe piețele financiare în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, în special în ceea ce privește accesul la capital al întreprinderilor din RPC (15). |
| --- | --- |

(54)

În cadrul investigațiilor respective, Comisia a constatat că în RPC există o intervenție substanțială a statului, ceea ce duce la distorsionarea alocării efective a resurselor în conformitate cu principiile pieței (9). În special, Comisia a concluzionat că, în sectorul oțelului, care reprezintă principala materie primă utilizată la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării, nu numai că persistă un grad substanțial de proprietate a GC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază (10), dar GC este, de asemenea, în măsură să intervină în procesul de stabilire a prețurilor și a costurilor prin prezența statului în cadrul firmelor în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază (11). Comisia a constatat, de asemenea, că prezența și intervenția statului pe piețele financiare, precum și în furnizarea de materii prime și de factori de producție au un efect suplimentar de distorsionare asupra pieței. Într-adevăr, în ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat concentrarea resurselor în sectoarele desemnate de GC ca fiind strategice sau importante din punct de vedere politic, în locul alocării acestora în conformitate cu forțele pieței (12). În plus, Comisia a concluzionat că legislația chineză privind falimentul și proprietatea nu funcționează în mod corespunzător în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază, ceea ce generează distorsiuni, în special atunci când întreprinderile insolvente sunt menținute pe linia de plutire și când sunt atribuite drepturi de folosință asupra terenurilor în RPC (13). În aceeași ordine de idei, Comisia a constatat distorsiuni ale costurilor salariale în sectorul siderurgic în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază (14), precum și distorsiuni pe piețele financiare în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, în special în ceea ce privește accesul la capital al întreprinderilor din RPC (15).

9

10

11

12

13

14

15

| (55) | La fel ca în investigațiile anterioare referitoare la sectorul siderurgic din RPC, Comisia a analizat, în prezenta investigație, dacă este adecvat sau nu să utilizeze prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Comisia a făcut această analiză pe baza dovezilor disponibile la dosar, inclusiv a elementelor de probă conținute în cerere, precum și în documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul investigațiilor în materie de apărare comercială (16) (denumit în continuare „raportul”), care se bazează pe sursele disponibile în mod public. Această analiză a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a completat în continuare aceste elemente de probă cu propriile cercetări privind diferitele criterii relevante pentru a confirma existența unor distorsiuni semnificative în RPC, astfel cum s-a constatat și în investigațiile sale anterioare în această privință. |
| --- | --- |

(55)

La fel ca în investigațiile anterioare referitoare la sectorul siderurgic din RPC, Comisia a analizat, în prezenta investigație, dacă este adecvat sau nu să utilizeze prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Comisia a făcut această analiză pe baza dovezilor disponibile la dosar, inclusiv a elementelor de probă conținute în cerere, precum și în documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul investigațiilor în materie de apărare comercială (16) (denumit în continuare „raportul”), care se bazează pe sursele disponibile în mod public. Această analiză a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a completat în continuare aceste elemente de probă cu propriile cercetări privind diferitele criterii relevante pentru a confirma existența unor distorsiuni semnificative în RPC, astfel cum s-a constatat și în investigațiile sale anterioare în această privință.

16

| (56) | În cerere se afirmă că economia chineză în ansamblu este puternic influențată și afectată de diverse intervenții atotcuprinzătoare ale GC sau ale altor autorități publice la diferite niveluri de guvernare, din cauza cărora prețurile și costurile interne ale industriei siderurgice chineze nu pot fi utilizate în prezenta investigație. Pentru a-și susține poziția, cererea a făcut referire la investigațiile recente ale Comisiei privind sectorul siderurgic chinez (17). |
| --- | --- |

(56)

În cerere se afirmă că economia chineză în ansamblu este puternic influențată și afectată de diverse intervenții atotcuprinzătoare ale GC sau ale altor autorități publice la diferite niveluri de guvernare, din cauza cărora prețurile și costurile interne ale industriei siderurgice chineze nu pot fi utilizate în prezenta investigație. Pentru a-și susține poziția, cererea a făcut referire la investigațiile recente ale Comisiei privind sectorul siderurgic chinez (17).

17

| (57) | Mai precis, cererea a subliniat că, în contextul doctrinei „economiei de piață socialiste”, consacrată în Constituția RPC, al omniprezenței Partidului Comunist Chinez („PCC”) și al influenței sale asupra economiei prin intermediul inițiativelor de planificare strategică – cum ar fi cel de al 13-lea și cel de al 14-lea plan cincinal –, intervenționismul GC îmbracă diverse forme, administrative, financiare și de reglementare. |
| --- | --- |

(57)

Mai precis, cererea a subliniat că, în contextul doctrinei „economiei de piață socialiste”, consacrată în Constituția RPC, al omniprezenței Partidului Comunist Chinez („PCC”) și al influenței sale asupra economiei prin intermediul inițiativelor de planificare strategică – cum ar fi cel de al 13-lea și cel de al 14-lea plan cincinal –, intervenționismul GC îmbracă diverse forme, administrative, financiare și de reglementare.

| (58) | Cererea a furnizat exemple de elemente care indică existența unor distorsiuni, astfel cum sunt enumerate la articolul 2 alineatul (6a) litera (b) prima până la a șasea liniuță din regulamentul de bază. În special, făcând referire la investigațiile anterioare ale Comisiei în sectorul siderurgic și la raport, solicitantul a susținut că:






  — | Configurația generală a economiei chineze nu numai că permite intervenții substanțiale ale statului în economie, ci le prevede în mod expres. Noțiunea de supremație a proprietății publice asupra celei private este transpusă în întregul sistem juridic și este subliniată ca principiu general în toate actele legislative centrale. Legislația chineză în materie de proprietate este un exemplu perfect în acest sens: ea se raportează la stadiul primar al socialismului și încredințează statului susținerea sistemului economic de bază în cadrul căruia proprietatea publică joacă un rol dominant. Sunt tolerate și alte forme de proprietate, cărora legea le permite să se dezvolte alături de proprietatea statului. |
| --- | --- | --- |

(58)

Cererea a furnizat exemple de elemente care indică existența unor distorsiuni, astfel cum sunt enumerate la articolul 2 alineatul (6a) litera (b) prima până la a șasea liniuță din regulamentul de bază. În special, făcând referire la investigațiile anterioare ale Comisiei în sectorul siderurgic și la raport, solicitantul a susținut că:

—

Configurația generală a economiei chineze nu numai că permite intervenții substanțiale ale statului în economie, ci le prevede în mod expres. Noțiunea de supremație a proprietății publice asupra celei private este transpusă în întregul sistem juridic și este subliniată ca principiu general în toate actele legislative centrale. Legislația chineză în materie de proprietate este un exemplu perfect în acest sens: ea se raportează la stadiul primar al socialismului și încredințează statului susținerea sistemului economic de bază în cadrul căruia proprietatea publică joacă un rol dominant. Sunt tolerate și alte forme de proprietate, cărora legea le permite să se dezvolte alături de proprietatea statului.

| — | Statul chinez nu numai că formulează și supraveghează în mod activ punerea în aplicare a politicilor economice generale de către întreprinderile deținute de stat individuale („IDS”), ci își revendică și dreptul de a participa la procesul operațional de luare a deciziilor în cadrul IDS. Acest lucru se realizează, de obicei, prin rotația cadrelor între autoritățile publice și IDS, prin prezența membrilor de partid în organele executive ale IDS și a celulelor de partid în cadrul societăților, precum și prin modelarea structurii corporative a sectorului IDS. În schimb, IDS se bucură de un statut special în cadrul economiei chineze. Acest statut implică o serie de beneficii economice, în special protejarea de concurență și accesul preferențial la factorii de producție relevanți, inclusiv la finanțare. Creșterea efectului de levier și a productivității muncii conduce la o creștere a datoriei întreprinderilor de stat, declanșată de scăderea costurilor cu dobânzile. Acest lucru ilustrează cât de ușor pot condițiile monetare să conducă la o acumulare rapidă a datoriilor întreprinderilor de stat (18). |
| --- | --- |

—

Statul chinez nu numai că formulează și supraveghează în mod activ punerea în aplicare a politicilor economice generale de către întreprinderile deținute de stat individuale („IDS”), ci își revendică și dreptul de a participa la procesul operațional de luare a deciziilor în cadrul IDS. Acest lucru se realizează, de obicei, prin rotația cadrelor între autoritățile publice și IDS, prin prezența membrilor de partid în organele executive ale IDS și a celulelor de partid în cadrul societăților, precum și prin modelarea structurii corporative a sectorului IDS. În schimb, IDS se bucură de un statut special în cadrul economiei chineze. Acest statut implică o serie de beneficii economice, în special protejarea de concurență și accesul preferențial la factorii de producție relevanți, inclusiv la finanțare. Creșterea efectului de levier și a productivității muncii conduce la o creștere a datoriei întreprinderilor de stat, declanșată de scăderea costurilor cu dobânzile. Acest lucru ilustrează cât de ușor pot condițiile monetare să conducă la o acumulare rapidă a datoriilor întreprinderilor de stat (18).

18

| — | La nivelul alocării resurselor financiare, sistemul financiar al RPC este dominat de băncile comerciale de stat. Atunci când își stabilesc și își pun în aplicare politica de creditare, aceste bănci trebuie să se alinieze la obiectivele de politică industrială ale guvernului mai degrabă decât să evalueze avantajelor economice ale unui anumit proiect. Același raționament este valabil și pentru celelalte componente ale sistemului financiar chinez, cum ar fi piețele titlurilor de capital, piețele de obligațiuni, piețele de capital privat etc. În plus, costurile îndatorării au fost menținute la un nivel scăzut în mod artificial pentru a stimula creșterea investițiilor, ceea ce a condus la utilizarea excesivă a investițiilor de capital, cu un randament al investițiilor din ce în ce mai scăzut. |
| --- | --- |

—

La nivelul alocării resurselor financiare, sistemul financiar al RPC este dominat de băncile comerciale de stat. Atunci când își stabilesc și își pun în aplicare politica de creditare, aceste bănci trebuie să se alinieze la obiectivele de politică industrială ale guvernului mai degrabă decât să evalueze avantajelor economice ale unui anumit proiect. Același raționament este valabil și pentru celelalte componente ale sistemului financiar chinez, cum ar fi piețele titlurilor de capital, piețele de obligațiuni, piețele de capital privat etc. În plus, costurile îndatorării au fost menținute la un nivel scăzut în mod artificial pentru a stimula creșterea investițiilor, ceea ce a condus la utilizarea excesivă a investițiilor de capital, cu un randament al investițiilor din ce în ce mai scăzut.

| — | Industria siderurgică este considerată un sector fundamental al economiei chineze, o piatră de temelie (19) națională de către guvernul chinez și, ca atare, este o industrie sprijinită în mod deosebit (20). În plus, dintre cei cinci producători chinezi de oțel clasați între primii 10 cei mai mari producători de oțel din lume, patru sunt IDS. Având în vedere nivelul ridicat de intervenție guvernamentală în industria siderurgică și o pondere semnificativă a IDS în cadrul sectorului, chiar și producătorii de oțel privați sunt împiedicați să își desfășoare activitatea în condiții de piață. |
| --- | --- |

—

Industria siderurgică este considerată un sector fundamental al economiei chineze, o piatră de temelie (19) națională de către guvernul chinez și, ca atare, este o industrie sprijinită în mod deosebit (20). În plus, dintre cei cinci producători chinezi de oțel clasați între primii 10 cei mai mari producători de oțel din lume, patru sunt IDS. Având în vedere nivelul ridicat de intervenție guvernamentală în industria siderurgică și o pondere semnificativă a IDS în cadrul sectorului, chiar și producătorii de oțel privați sunt împiedicați să își desfășoare activitatea în condiții de piață.

19

20

| — | Sistemul chinez de declarare a falimentului pare să fie inadecvat pentru îndeplinirea propriilor sale obiective principale, cum ar fi soluționarea echitabilă a creanțelor și a datoriilor și protejarea drepturilor și intereselor legale ale creditorilor și debitorilor. |
| --- | --- |

—

Sistemul chinez de declarare a falimentului pare să fie inadecvat pentru îndeplinirea propriilor sale obiective principale, cum ar fi soluționarea echitabilă a creanțelor și a datoriilor și protejarea drepturilor și intereselor legale ale creditorilor și debitorilor.

| — | Deficiențele sistemului drepturilor de proprietate sunt deosebit de evidente în ceea ce privește dreptul de proprietate asupra terenurilor și drepturile de folosință asupra terenurilor în China. Toate terenurile sunt deținute de statul chinez (terenuri rurale deținute în mod colectiv și terenuri urbane aflate în proprietatea statului). Alocarea acestora depinde exclusiv de stat (21). |
| --- | --- |

—

Deficiențele sistemului drepturilor de proprietate sunt deosebit de evidente în ceea ce privește dreptul de proprietate asupra terenurilor și drepturile de folosință asupra terenurilor în China. Toate terenurile sunt deținute de statul chinez (terenuri rurale deținute în mod colectiv și terenuri urbane aflate în proprietatea statului). Alocarea acestora depinde exclusiv de stat (21).

21

| — | Lucrătorii și angajatorii sunt împiedicați să își exercite drepturile de organizare colectivă, iar mobilitatea este restricționată de sistemul de înregistrare a gospodăriilor populației, care limitează accesul la întreaga gamă de prestații de securitate socială și de altă natură. Aceasta duce la o situație în care costurile salariale sunt distorsionate, întrucât ele nu rezultă din forțele normale ale pieței sau din negocieri între societăți și forța de muncă. |
| --- | --- |

—

Lucrătorii și angajatorii sunt împiedicați să își exercite drepturile de organizare colectivă, iar mobilitatea este restricționată de sistemul de înregistrare a gospodăriilor populației, care limitează accesul la întreaga gamă de prestații de securitate socială și de altă natură. Aceasta duce la o situație în care costurile salariale sunt distorsionate, întrucât ele nu rezultă din forțele normale ale pieței sau din negocieri între societăți și forța de muncă.

| (59) | GC nu a prezentat observații și nu a furnizat elemente de probă care să susțină sau să infirme elementele de probă existente la dosarul cazului, inclusiv raportul și elementele de probă suplimentare furnizate de solicitant, cu privire la existența unor distorsiuni semnificative și/sau la oportunitatea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul de față. |
| --- | --- |

(59)

GC nu a prezentat observații și nu a furnizat elemente de probă care să susțină sau să infirme elementele de probă existente la dosarul cazului, inclusiv raportul și elementele de probă suplimentare furnizate de solicitant, cu privire la existența unor distorsiuni semnificative și/sau la oportunitatea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul de față.

| (60) | În special în sectorul produsului care face obiectul reexaminării, și anume sectorul siderurgic, persistă un grad substanțial de proprietate a GC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază. Investigația a confirmat faptul că doi producători principali ai produsului care face obiectul reexaminării, și anume Daye Special Steel ltd și Zhejiang Pacific Seamless Tube, sunt deținuți de stat. Daye Special Steel ltd și Zhejiang Pacific Seamless Tube sunt filiale ale CITIC Pacific Special Steel. CITIC Pacific Special Steel este unul dintre cei mai mari producători de oțeluri speciale din China (22) și aparține CITIC Limited, care este o întreprindere de stat și unul dintre cele mai mari conglomerate (23) din China. În raportul său anual pe 2021, CITIC afirmă că „CITIC se angajează să pună în aplicare strategia națională, inclusiv transformarea ecologică și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, pentru a îndeplini cel de al 14-lea plan cincinal. De asemenea, ne vom strădui să devenim un pionier în rândul întreprinderilor de stat în ceea ce privește contribuția la obiectivele noastre duble în materie de emisii de dioxid de carbon și să devenim un model MSG pe piața de capital.” (24) |
| --- | --- |

(60)

În special în sectorul produsului care face obiectul reexaminării, și anume sectorul siderurgic, persistă un grad substanțial de proprietate a GC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază. Investigația a confirmat faptul că doi producători principali ai produsului care face obiectul reexaminării, și anume Daye Special Steel ltd și Zhejiang Pacific Seamless Tube, sunt deținuți de stat. Daye Special Steel ltd și Zhejiang Pacific Seamless Tube sunt filiale ale CITIC Pacific Special Steel. CITIC Pacific Special Steel este unul dintre cei mai mari producători de oțeluri speciale din China (22) și aparține CITIC Limited, care este o întreprindere de stat și unul dintre cele mai mari conglomerate (23) din China. În raportul său anual pe 2021, CITIC afirmă că „CITIC se angajează să pună în aplicare strategia națională, inclusiv transformarea ecologică și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, pentru a îndeplini cel de al 14-lea plan cincinal. De asemenea, ne vom strădui să devenim un pionier în rândul întreprinderilor de stat în ceea ce privește contribuția la obiectivele noastre duble în materie de emisii de dioxid de carbon și să devenim un model MSG pe piața de capital.” (24)

22

23

CITIC se angajează să pună în aplicare strategia națională, inclusiv transformarea ecologică și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, pentru a îndeplini cel de al 14-lea plan cincinal

De asemenea, ne vom strădui să devenim un pionier în rândul întreprinderilor de stat în ceea ce privește contribuția la obiectivele noastre duble în materie de emisii de dioxid de carbon și să devenim un model MSG pe piața de capital.

24

| (61) | Atât întreprinderile publice, cât și cele private din sectorul siderurgic fac obiectul supravegherii în privința politicilor și a îndrumării. Cele mai recente documente de politică ale Chinei privind sectorul siderurgic confirmă importanța continuă pe care GC o acordă sectorului, inclusiv intenția de a interveni în acest sector pentru a-l modela în conformitate cu politicile guvernamentale. Acest fapt este exemplificat de proiectul de aviz orientativ al Ministerului Industriei și Tehnologiei Informației privind promovarea unei dezvoltări de înaltă calitate a industriei siderurgice, care solicită consolidarea în continuare a bazei industriale și îmbunătățirea semnificativă a nivelului de modernizare a lanțului industrial (25) sau prin cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei materiilor prime, conform căruia sectorul „va adera la combinația dintre poziția de lider de piață și promovarea guvernamentală” și va „cultiva un grup de întreprinderi de vârf cu o poziție de lider în domeniul ecologiei și o competitivitate de bază” (26) sau, de asemenea, prin cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei deșeurilor siderurgice, ale cărui obiective principale sunt „creșterea continuă a ratei de valorificare a deșeurilor siderurgice, astfel încât, până la sfârșitul celui de al 14-lea plan cincinal, rata totală a deșeurilor din producția națională de oțel va ajunge la 30 %.” (27) |
| --- | --- |

(61)

Atât întreprinderile publice, cât și cele private din sectorul siderurgic fac obiectul supravegherii în privința politicilor și a îndrumării. Cele mai recente documente de politică ale Chinei privind sectorul siderurgic confirmă importanța continuă pe care GC o acordă sectorului, inclusiv intenția de a interveni în acest sector pentru a-l modela în conformitate cu politicile guvernamentale. Acest fapt este exemplificat de proiectul de aviz orientativ al Ministerului Industriei și Tehnologiei Informației privind promovarea unei dezvoltări de înaltă calitate a industriei siderurgice, care solicită consolidarea în continuare a bazei industriale și îmbunătățirea semnificativă a nivelului de modernizare a lanțului industrial (25) sau prin cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei materiilor prime, conform căruia sectorul „va adera la combinația dintre poziția de lider de piață și promovarea guvernamentală” și va „cultiva un grup de întreprinderi de vârf cu o poziție de lider în domeniul ecologiei și o competitivitate de bază” (26) sau, de asemenea, prin cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei deșeurilor siderurgice, ale cărui obiective principale sunt „creșterea continuă a ratei de valorificare a deșeurilor siderurgice, astfel încât, până la sfârșitul celui de al 14-lea plan cincinal, rata totală a deșeurilor din producția națională de oțel va ajunge la 30 %.” (27)

25

va adera la combinația dintre poziția de lider de piață și promovarea guvernamentală

cultiva un grup de întreprinderi de vârf cu o poziție de lider în domeniul ecologiei și o competitivitate de bază

26

creșterea continuă a ratei de valorificare a deșeurilor siderurgice, astfel încât, până la sfârșitul celui de al 14-lea plan cincinal, rata totală a deșeurilor din producția națională de oțel va ajunge la 30 %

27

| (62) | Exemple similare ale intenției autorităților chineze de a supraveghea și a direcționa evoluțiile din acest sector pot fi observate la nivel provincial, cum ar fi în provincia Hebei, care intenționează să „pună în aplicare constant dezvoltarea grupurilor de organizații, să accelereze reforma proprietății mixte a întreprinderilor deținute de stat, să se concentreze asupra promovării fuziunii și reorganizării transregionale a întreprinderilor private din domeniul fierului și oțelului și să depună eforturi pentru a înființa 1-2 grupuri mari de talie mondială, 3-5 grupuri mari cu influență internă pentru sprijin” și să „extindă în continuare canalele de reciclare și de circulație a deșeurilor siderurgice, să consolideze sortarea și clasificarea deșeurilor siderurgice” (28). În plus, planul provinciei Hebei în sectorul siderurgic afirmă: „Aderarea la ajustarea structurală și evidențierea diversificării produselor. Promovarea fermă a ajustării structurale și optimizării logisticii aferente industriei siderurgice, promovarea consolidării, a reorganizării, a transformării și a modernizării întreprinderilor, precum și a dezvoltării globale a industriei siderurgice în direcția unor întreprinderi de mare anvergură, a modernizării echipamentelor tehnice, a diversificării proceselor de producție și a diversificării produselor din aval.” |
| --- | --- |

(62)

Exemple similare ale intenției autorităților chineze de a supraveghea și a direcționa evoluțiile din acest sector pot fi observate la nivel provincial, cum ar fi în provincia Hebei, care intenționează să „pună în aplicare constant dezvoltarea grupurilor de organizații, să accelereze reforma proprietății mixte a întreprinderilor deținute de stat, să se concentreze asupra promovării fuziunii și reorganizării transregionale a întreprinderilor private din domeniul fierului și oțelului și să depună eforturi pentru a înființa 1-2 grupuri mari de talie mondială, 3-5 grupuri mari cu influență internă pentru sprijin” și să „extindă în continuare canalele de reciclare și de circulație a deșeurilor siderurgice, să consolideze sortarea și clasificarea deșeurilor siderurgice” (28). În plus, planul provinciei Hebei în sectorul siderurgic afirmă: „Aderarea la ajustarea structurală și evidențierea diversificării produselor. Promovarea fermă a ajustării structurale și optimizării logisticii aferente industriei siderurgice, promovarea consolidării, a reorganizării, a transformării și a modernizării întreprinderilor, precum și a dezvoltării globale a industriei siderurgice în direcția unor întreprinderi de mare anvergură, a modernizării echipamentelor tehnice, a diversificării proceselor de producție și a diversificării produselor din aval.”

pună în aplicare constant dezvoltarea grupurilor de organizații, să accelereze reforma proprietății mixte a întreprinderilor deținute de stat, să se concentreze asupra promovării fuziunii și reorganizării transregionale a întreprinderilor private din domeniul fierului și oțelului și să depună eforturi pentru a

1-2 grupuri mari de talie mondială, 3-5 grupuri mari cu influență internă pentru sprijin

extindă în continuare canalele de reciclare și de circulație a deșeurilor siderurgice, să consolideze sortarea și clasificarea deșeurilor siderurgice

28

Aderarea la ajustarea structurală și evidențierea diversificării produselor. Promovarea fermă a ajustării structurale și optimizării logisticii aferente industriei siderurgice, promovarea consolidării, a reorganizării, a transformării și a modernizării întreprinderilor, precum și a dezvoltării globale a industriei siderurgice în direcția unor întreprinderi de mare anvergură, a modernizării echipamentelor tehnice, a diversificării proceselor de producție și a diversificării produselor din aval.

| (63) | În mod similar, Planul de punere în aplicare din Henan pentru transformarea și modernizarea industriei siderurgice în cadrul celui de al 14-lea plan cincinal prevede „construirea de baze specifice de producție a oțelului [...], construirea a 6 baze specifice de producție a oțelului în Anyang, Jiyuan, Pingdingshan, Xinyang, Shangqiu, Zhouou etc., precum și creșterea dimensiunii, a intensității și a specializării industriei. Printre acestea, până în 2025, capacitatea de producție de fontă brută din Anyang va fi controlată în limita a 14 milioane de tone, iar capacitatea de producție de oțel brut va fi controlată în limita a 15 milioane de tone.” (29) |
| --- | --- |

(63)

În mod similar, Planul de punere în aplicare din Henan pentru transformarea și modernizarea industriei siderurgice în cadrul celui de al 14-lea plan cincinal prevede „construirea de baze specifice de producție a oțelului [...], construirea a 6 baze specifice de producție a oțelului în Anyang, Jiyuan, Pingdingshan, Xinyang, Shangqiu, Zhouou etc., precum și creșterea dimensiunii, a intensității și a specializării industriei. Printre acestea, până în 2025, capacitatea de producție de fontă brută din Anyang va fi controlată în limita a 14 milioane de tone, iar capacitatea de producție de oțel brut va fi controlată în limita a 15 milioane de tone.” (29)

construirea de baze specifice de producție a oțelului

construirea a 6 baze specifice de producție a oțelului în Anyang, Jiyuan, Pingdingshan, Xinyang, Shangqiu, Zhouou etc., precum și creșterea dimensiunii, a intensității și a specializării industriei. Printre acestea, până în 2025, capacitatea de producție de fontă brută din Anyang va fi controlată în limita a 14 milioane de tone, iar capacitatea de producție de oțel brut va fi controlată în limita a 15 milioane de tone

29

| (64) | Alte obiective de politică industrială pot fi observate și în documentele de planificare ale altor provincii, cum ar fi Jiangsu (30), Shandong (31), Shanxi (32), Liaoning Dalian (33) sau Zhejiang (34). |
| --- | --- |

(64)

Alte obiective de politică industrială pot fi observate și în documentele de planificare ale altor provincii, cum ar fi Jiangsu (30), Shandong (31), Shanxi (32), Liaoning Dalian (33) sau Zhejiang (34).

30

31

32

33

34

| (65) | În ceea ce privește faptul că GC este în măsură să intervină asupra prețurilor și a costurilor prin prezența statului în cadrul firmelor în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază, nu a fost posibil să se stabilească existența unor legături personale între producătorii produsului care face obiectul reexaminării și PCC. Cu toate acestea, există câteva exemple specifice pentru produsul care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(65)

În ceea ce privește faptul că GC este în măsură să intervină asupra prețurilor și a costurilor prin prezența statului în cadrul firmelor în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază, nu a fost posibil să se stabilească existența unor legături personale între producătorii produsului care face obiectul reexaminării și PCC. Cu toate acestea, există câteva exemple specifice pentru produsul care face obiectul reexaminării.

| (66) | De exemplu, președintele Consiliului de administrație al CITIC Pacific Special Steel este secretar al Comitetului de partid (35). În plus, președintele Consiliului de supraveghere al CITIC Pacific Special Steel este secretar adjunct al Comitetului de partid (36). |
| --- | --- |

(66)

De exemplu, președintele Consiliului de administrație al CITIC Pacific Special Steel este secretar al Comitetului de partid (35). În plus, președintele Consiliului de supraveghere al CITIC Pacific Special Steel este secretar adjunct al Comitetului de partid (36).

35

36

| (67) | În plus, în sectorul produsului care face obiectul reexaminării sunt în vigoare politici discriminatorii în favoarea producătorilor interni sau care influențează în alt mod piața în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază. Investigația a identificat alte documente care arată că industria beneficiază de orientări și intervenții guvernamentale în sectorul siderurgic, având în vedere că produsul care face obiectul reexaminării reprezintă unul dintre subsectoarele acestuia. |
| --- | --- |

(67)

În plus, în sectorul produsului care face obiectul reexaminării sunt în vigoare politici discriminatorii în favoarea producătorilor interni sau care influențează în alt mod piața în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază. Investigația a identificat alte documente care arată că industria beneficiază de orientări și intervenții guvernamentale în sectorul siderurgic, având în vedere că produsul care face obiectul reexaminării reprezintă unul dintre subsectoarele acestuia.

| (68) | Industria siderurgică este considerată, în continuare, de GC (37) ca fiind o industrie-cheie. Acest lucru este confirmat în numeroasele planuri, directive și alte documente având ca obiect oțelul, care sunt publicate la nivel național, regional și municipal. În cadrul celui de al 14-lea plan cincinal, GC a desemnat industria siderurgică pentru transformare și modernizare, precum și pentru optimizare și ajustare structurală (38). În mod similar, cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei materiilor prime, aplicabil și industriei siderurgice, enumeră sectorul ca fiind „piatra de temelie a economiei reale” și „un domeniu-cheie care modelează avantajul competitiv internațional al Chinei” și stabilește o serie de obiective și metode de lucru care ar stimula dezvoltarea sectorului siderurgic în perioada 2021-2025, precum modernizarea tehnologică, îmbunătățirea structurii sectorului (nu în ultimul rând, prin intermediul unor concentrări suplimentare ale întreprinderilor) sau transformarea digitală (39). |
| --- | --- |

(68)

Industria siderurgică este considerată, în continuare, de GC (37) ca fiind o industrie-cheie. Acest lucru este confirmat în numeroasele planuri, directive și alte documente având ca obiect oțelul, care sunt publicate la nivel național, regional și municipal. În cadrul celui de al 14-lea plan cincinal, GC a desemnat industria siderurgică pentru transformare și modernizare, precum și pentru optimizare și ajustare structurală (38). În mod similar, cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei materiilor prime, aplicabil și industriei siderurgice, enumeră sectorul ca fiind „piatra de temelie a economiei reale” și „un domeniu-cheie care modelează avantajul competitiv internațional al Chinei” și stabilește o serie de obiective și metode de lucru care ar stimula dezvoltarea sectorului siderurgic în perioada 2021-2025, precum modernizarea tehnologică, îmbunătățirea structurii sectorului (nu în ultimul rând, prin intermediul unor concentrări suplimentare ale întreprinderilor) sau transformarea digitală (39).

37

38

un domeniu-cheie care modelează avantajul competitiv internațional al Chinei

39

| (69) | Principala materie primă utilizată pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării este minereul de fier. Minereul de fier este menționat, de asemenea, în cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei materiilor prime, în care statul intenționează să „dezvolte în mod rațional resursele minerale interne. Consolidarea exploatării minereului de fier [...], punerea în aplicare a unor politici fiscale preferențiale, încurajarea adoptării de tehnologii și echipamente avansate pentru a reduce generarea de deșeuri solide din activitățile miniere” (40). În provincii precum Hebei, autoritățile au următoarele planuri pentru acest sector: „o subvenție sub formă de reduceri pentru investițiile în noi proiecte; identificarea și îndrumarea instituțiilor financiare care să ofere împrumuturi cu dobândă redusă pentru ca întreprinderile din sectorul metalurgiei și al siderurgiei să facă tranziția către industrii noi și, în același timp, oferirea de către guvern a unor subvenții sub formă de reduceri” (41). În concluzie, GC a luat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele politicii publice de a sprijini sectoarele industriale încurajate, inclusiv producția principalelor materii prime utilizate pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze în mod liber. |
| --- | --- |

(69)

Principala materie primă utilizată pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării este minereul de fier. Minereul de fier este menționat, de asemenea, în cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei materiilor prime, în care statul intenționează să „dezvolte în mod rațional resursele minerale interne. Consolidarea exploatării minereului de fier [...], punerea în aplicare a unor politici fiscale preferențiale, încurajarea adoptării de tehnologii și echipamente avansate pentru a reduce generarea de deșeuri solide din activitățile miniere” (40). În provincii precum Hebei, autoritățile au următoarele planuri pentru acest sector: „o subvenție sub formă de reduceri pentru investițiile în noi proiecte; identificarea și îndrumarea instituțiilor financiare care să ofere împrumuturi cu dobândă redusă pentru ca întreprinderile din sectorul metalurgiei și al siderurgiei să facă tranziția către industrii noi și, în același timp, oferirea de către guvern a unor subvenții sub formă de reduceri” (41). În concluzie, GC a luat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele politicii publice de a sprijini sectoarele industriale încurajate, inclusiv producția principalelor materii prime utilizate pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze în mod liber.

dezvolte în mod rațional resursele minerale interne

Consolidarea exploatării minereului de fier

punerea în aplicare a unor politici fiscale preferențiale, încurajarea adoptării de tehnologii și echipamente avansate pentru a reduce generarea de deșeuri solide din activitățile miniere

40

o subvenție sub formă de reduceri pentru investițiile în noi proiecte; identificarea și îndrumarea instituțiilor financiare care să ofere împrumuturi cu dobândă redusă pentru ca întreprinderile din sectorul metalurgiei și al siderurgiei să facă tranziția către industrii noi și, în același timp, oferirea de către guvern a unor subvenții sub formă de reduceri

41

| (70) | Produsul care face obiectul reexaminării este, de asemenea, afectat de distorsiunile costurilor salariale în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum s-a menționat, de asemenea, mai sus în considerentul 58. Aceste distorsiuni afectează sectorul atât direct (în contextul fabricării produsului care face obiectul reexaminării sau a principalilor factori de producție), cât și indirect (în contextul accesului la factorii de producție ai societăților care sunt supuse aceluiași sistem de muncă în RPC) (42). |
| --- | --- |

(70)

Produsul care face obiectul reexaminării este, de asemenea, afectat de distorsiunile costurilor salariale în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum s-a menționat, de asemenea, mai sus în considerentul 58. Aceste distorsiuni afectează sectorul atât direct (în contextul fabricării produsului care face obiectul reexaminării sau a principalilor factori de producție), cât și indirect (în contextul accesului la factorii de producție ai societăților care sunt supuse aceluiași sistem de muncă în RPC) (42).

42

| (71) | În plus, în cadrul prezentei investigații, nu a fost prezentat niciun element de probă care să demonstreze că sectorul produsului care face obiectul reexaminării nu este afectat de intervenția statului în sistemul financiar în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum se menționează și în considerentul 58 de mai sus. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor pieței la toate nivelurile. |
| --- | --- |

(71)

În plus, în cadrul prezentei investigații, nu a fost prezentat niciun element de probă care să demonstreze că sectorul produsului care face obiectul reexaminării nu este afectat de intervenția statului în sistemul financiar în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum se menționează și în considerentul 58 de mai sus. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor pieței la toate nivelurile.

| (72) | În cele din urmă, Comisia reamintește că, pentru a fabrica produsul care face obiectul reexaminării, sunt necesari mai mulți factori de producție. Atunci când producătorii de produs care face obiectul reexaminării cumpără/contractează acești factori de producție, prețurile pe care le plătesc (și care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt expuse, în mod evident, acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează forță de muncă supusă distorsiunilor. Aceștia pot împrumuta fonduri care fac obiectul distorsiunilor care afectează sectorul financiar/alocarea de capital. În plus, ei fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele. |
| --- | --- |

(72)

În cele din urmă, Comisia reamintește că, pentru a fabrica produsul care face obiectul reexaminării, sunt necesari mai mulți factori de producție. Atunci când producătorii de produs care face obiectul reexaminării cumpără/contractează acești factori de producție, prețurile pe care le plătesc (și care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt expuse, în mod evident, acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează forță de muncă supusă distorsiunilor. Aceștia pot împrumuta fonduri care fac obiectul distorsiunilor care afectează sectorul financiar/alocarea de capital. În plus, ei fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele.

| (73) | În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare ale produsului care face obiectul reexaminării pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile factorilor de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile I și II ale raportului. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, terenuri, forță de muncă, energie și materii prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție care a fost, în sine, produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție, este expus unor distorsiuni semnificative. Același raționament este valabil și pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe. |
| --- | --- |

(73)

În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare ale produsului care face obiectul reexaminării pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile factorilor de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile I și II ale raportului. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, terenuri, forță de muncă, energie și materii prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție care a fost, în sine, produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție, este expus unor distorsiuni semnificative. Același raționament este valabil și pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe.

| (74) | În concluzie, elementele de probă disponibile au arătat că prețurile sau costurile produsului care face obiectul reexaminării, inclusiv costurile materiilor prime, ale energiei și ale forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum rezultă din impactul efectiv sau potențial al unuia sau al mai multor elemente relevante menționate la dispoziția respectivă. Pe această bază și în lipsa oricărei cooperări din partea GC, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă pentru a stabili valoarea normală în acest caz. În consecință, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza unor costuri de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, cu alte cuvinte, în acest caz, pe baza costurilor corespunzătoare de producție și de vânzare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, după cum se arată în secțiunea următoare. |
| --- | --- |

(74)

În concluzie, elementele de probă disponibile au arătat că prețurile sau costurile produsului care face obiectul reexaminării, inclusiv costurile materiilor prime, ale energiei și ale forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum rezultă din impactul efectiv sau potențial al unuia sau al mai multor elemente relevante menționate la dispoziția respectivă. Pe această bază și în lipsa oricărei cooperări din partea GC, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă pentru a stabili valoarea normală în acest caz. În consecință, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza unor costuri de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, cu alte cuvinte, în acest caz, pe baza costurilor corespunzătoare de producție și de vânzare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, după cum se arată în secțiunea următoare.

| (75) | GC nu a prezentat elemente de probă sau argumente contrare în cadrul prezentei investigații. |
| --- | --- |

(75)

GC nu a prezentat elemente de probă sau argumente contrare în cadrul prezentei investigații.

4.4.   Țara reprezentativă

Țara reprezentativă

4.4.1.   Observații generale

Observații generale

| (76) | Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe următoarele criterii, în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază:






  — | un nivel de dezvoltare economică asemănător celui din RPC. În acest scop, Comisia a utilizat țări cu un venit național brut pe cap de locuitor asemănător celui din RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale (43); |
| --- | --- | --- |

(76)

Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe următoarele criterii, în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază:

—

un nivel de dezvoltare economică asemănător celui din RPC. În acest scop, Comisia a utilizat țări cu un venit național brut pe cap de locuitor asemănător celui din RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale (43);

43

| — | fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă (44); |
| --- | --- |

—

fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă (44);

44

| — | disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă; |
| --- | --- |

—

disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă;

| — | în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, ar trebui să se acorde prioritate, dacă este cazul, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului. |
| --- | --- |

—

în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, ar trebui să se acorde prioritate, dacă este cazul, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului.

| (77) | Astfel cum se explică în considerentul 49, Comisia a publicat o notă cu privire la sursele utilizate pentru stabilirea valorii normale. Această notă descrie faptele și elementele de probă care stau la baza criteriilor relevante. De asemenea, prin intermediul notei, Comisia a comunicat părților interesate intenția sa de a considera Mexicul drept țară reprezentativă adecvată în cazul de față, dacă se confirmă existența distorsiunilor semnificative prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(77)

Astfel cum se explică în considerentul 49, Comisia a publicat o notă cu privire la sursele utilizate pentru stabilirea valorii normale. Această notă descrie faptele și elementele de probă care stau la baza criteriilor relevante. De asemenea, prin intermediul notei, Comisia a comunicat părților interesate intenția sa de a considera Mexicul drept țară reprezentativă adecvată în cazul de față, dacă se confirmă existența distorsiunilor semnificative prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

4.4.2.   Un nivel de dezvoltare economică similar cu cel al RPC și fabricarea produsului care face obiectul reexaminării

Un nivel de dezvoltare economică similar cu cel al RPC și fabricarea produsului care face obiectul reexaminării

| (78) | În notă, Comisia a identificat 55 de țări cu un nivel de dezvoltare economică similar cu cel din RPC conform Băncii Mondiale; cu alte cuvinte, toate aceste țări sunt clasificate de Banca Mondială drept țări cu „venituri medii superioare” pe baza venitului național brut (45). |
| --- | --- |

(78)

În notă, Comisia a identificat 55 de țări cu un nivel de dezvoltare economică similar cu cel din RPC conform Băncii Mondiale; cu alte cuvinte, toate aceste țări sunt clasificate de Banca Mondială drept țări cu „venituri medii superioare” pe baza venitului național brut (45).

45

| (79) | Conform informațiilor de care dispune Comisia, produsul care face obiectul reexaminării este fabricat în șapte țări: Canada, Japonia, Mexic, Federația Rusă, Arabia Saudită, Coreea de Sud și SUA. Numai două dintre cele șapte țări se numără printre cele 55 de țări identificate de Banca Mondială ca având un venit național brut similar cu cel al Republicii Populare Chineze – grupul „venituri medii superioare”. Aceste țări sunt Mexic și Federația Rusă. |
| --- | --- |

(79)

Conform informațiilor de care dispune Comisia, produsul care face obiectul reexaminării este fabricat în șapte țări: Canada, Japonia, Mexic, Federația Rusă, Arabia Saudită, Coreea de Sud și SUA. Numai două dintre cele șapte țări se numără printre cele 55 de țări identificate de Banca Mondială ca având un venit național brut similar cu cel al Republicii Populare Chineze – grupul „venituri medii superioare”. Aceste țări sunt Mexic și Federația Rusă.

| (80) | Comisia a evaluat, de asemenea, existența unor distorsiuni ale pieței prin restricții la export și/sau import în ceea ce privește produsul care face obiectul reexaminării, precum și materiile prime, și anume cele care reprezintă cele mai importante elemente ale costului de producție utilizate pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Ea a constatat că, în Federația Rusă, există restricții comerciale privind resturile de oțel, energia electrică și gazul, care sunt toți factori de producție importanți utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Având în vedere aceste restricții comerciale din Federația Rusă, Comisia a considerat că Federația Rusă nu poate fi considerată o țară reprezentativă adecvată. |
| --- | --- |

(80)

Comisia a evaluat, de asemenea, existența unor distorsiuni ale pieței prin restricții la export și/sau import în ceea ce privește produsul care face obiectul reexaminării, precum și materiile prime, și anume cele care reprezintă cele mai importante elemente ale costului de producție utilizate pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Ea a constatat că, în Federația Rusă, există restricții comerciale privind resturile de oțel, energia electrică și gazul, care sunt toți factori de producție importanți utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Având în vedere aceste restricții comerciale din Federația Rusă, Comisia a considerat că Federația Rusă nu poate fi considerată o țară reprezentativă adecvată.

| (81) | Nu au fost constatate astfel de restricții pentru Mexic. Mexicul are același nivel de dezvoltare economică ca și Republica Populară Chineză și nu s-a constatat nicio restricție privind factorii de producție sau produsul care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(81)

Nu au fost constatate astfel de restricții pentru Mexic. Mexicul are același nivel de dezvoltare economică ca și Republica Populară Chineză și nu s-a constatat nicio restricție privind factorii de producție sau produsul care face obiectul reexaminării.

| (82) | După deschiderea investigației, producătorii-exportatori Daye Special Steel Co., Ltd și Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd au susținut că este posibil ca Mexicul să nu îndeplinească pe deplin criteriile pentru a fi o țară terță adecvată, deoarece: în primul rând, procesul de producție pare să fie diferit de cel al producătorilor-exportatori chinezi; în al doilea rând, gama de produse fabricate de producătorii mexicani pare mult mai restrânsă (sau mai puțin diversificată) decât cele fabricate și exportate de producătorii-exportatori chinezi. |
| --- | --- |

(82)

După deschiderea investigației, producătorii-exportatori Daye Special Steel Co., Ltd și Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd au susținut că este posibil ca Mexicul să nu îndeplinească pe deplin criteriile pentru a fi o țară terță adecvată, deoarece: în primul rând, procesul de producție pare să fie diferit de cel al producătorilor-exportatori chinezi; în al doilea rând, gama de produse fabricate de producătorii mexicani pare mult mai restrânsă (sau mai puțin diversificată) decât cele fabricate și exportate de producătorii-exportatori chinezi.

| (83) | În afară de această afirmație generală, observațiile producătorilor-exportatori nu au conținut niciun element de probă concret cu privire la motivul pentru care procesul de producție și definiția produsului care face obiectul reexaminării pentru producătorii produsului care face obiectul reexaminării din Mexic au fost diferite de cele din RPC și care ar fi impactul asupra factorilor de producție. Prin urmare, Comisia a respins afirmația. Nu s-au primit alte observații. |
| --- | --- |

(83)

În afară de această afirmație generală, observațiile producătorilor-exportatori nu au conținut niciun element de probă concret cu privire la motivul pentru care procesul de producție și definiția produsului care face obiectul reexaminării pentru producătorii produsului care face obiectul reexaminării din Mexic au fost diferite de cele din RPC și care ar fi impactul asupra factorilor de producție. Prin urmare, Comisia a respins afirmația. Nu s-au primit alte observații.

4.4.3.   Disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă

Disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă

| (84) | Comisia a analizat importurile principalilor factori de producție în Mexic. Analiza datelor privind importurile a arătat că factorii de producție utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării sunt importați în Mexic în cantități suficiente pentru a constitui o valoare de referință adecvată și că aceste importuri nu au fost afectate de importurile din RPC sau din oricare dintre țările enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului (46). |
| --- | --- |

(84)

Comisia a analizat importurile principalilor factori de producție în Mexic. Analiza datelor privind importurile a arătat că factorii de producție utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării sunt importați în Mexic în cantități suficiente pentru a constitui o valoare de referință adecvată și că aceste importuri nu au fost afectate de importurile din RPC sau din oricare dintre țările enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului (46).

46

| (85) | Pentru determinarea cheltuielilor generale de producție, a costurilor VAG și a profitului, Comisia a identificat, de asemenea, o societate („Tamsa”), cu date financiare recente care pot fi extrase din datele financiare ale grupului Tenaris (a se vedea secțiunea 4.7.5). |
| --- | --- |

(85)

Pentru determinarea cheltuielilor generale de producție, a costurilor VAG și a profitului, Comisia a identificat, de asemenea, o societate („Tamsa”), cu date financiare recente care pot fi extrase din datele financiare ale grupului Tenaris (a se vedea secțiunea 4.7.5).

| (86) | În lumina considerațiilor de mai sus, Comisia a informat părțile interesate că intenționează să utilizeze Mexicul ca țară reprezentativă adecvată și societatea Tamsa, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază, ca sursă de prețuri sau valori de referință nedistorsionate în vederea calculării valorii normale. |
| --- | --- |

(86)

În lumina considerațiilor de mai sus, Comisia a informat părțile interesate că intenționează să utilizeze Mexicul ca țară reprezentativă adecvată și societatea Tamsa, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază, ca sursă de prețuri sau valori de referință nedistorsionate în vederea calculării valorii normale.

| (87) | Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile privind caracterul adecvat al Mexicului ca țară reprezentativă și al societății Tamsa ca producător al produsului care face obiectul reexaminării din țara reprezentativă. |
| --- | --- |

(87)

Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile privind caracterul adecvat al Mexicului ca țară reprezentativă și al societății Tamsa ca producător al produsului care face obiectul reexaminării din țara reprezentativă.

| (88) | În afară de observațiile detaliate în considerentul 82, nu au fost primite observații. |
| --- | --- |

(88)

În afară de observațiile detaliate în considerentul 82, nu au fost primite observații.

4.5.   Nivelul de protecție socială și a mediului

Nivelul de protecție socială și a mediului

| (89) | După ce s-a stabilit că Mexicul este singura țară reprezentativă adecvată disponibilă pe baza tuturor elementelor de mai sus, nu a fost necesară efectuarea unei evaluări a nivelului protecției sociale și a mediului în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(89)

După ce s-a stabilit că Mexicul este singura țară reprezentativă adecvată disponibilă pe baza tuturor elementelor de mai sus, nu a fost necesară efectuarea unei evaluări a nivelului protecției sociale și a mediului în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază.

4.6.   Concluzie

Concluzie

| (90) | Având în vedere analiza de mai sus, Mexicul a îndeplinit criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază pentru a fi considerată o țară reprezentativă adecvată. |
| --- | --- |

(90)

Având în vedere analiza de mai sus, Mexicul a îndeplinit criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază pentru a fi considerată o țară reprezentativă adecvată.

4.7.   Surse utilizate pentru stabilirea costurilor nedistorsionate

Surse utilizate pentru stabilirea costurilor nedistorsionate

| (91) | În nota cu privire la sursele utilizate pentru stabilirea valorii normale, Comisia a enumerat factorii de producție, cum ar fi materialele, energia și forța de muncă, utilizați de către producătorii-exportatori pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării și a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile și să propună informații disponibile public referitoare la valori nedistorsionate pentru fiecare dintre factorii de producție menționați în nota respectivă. |
| --- | --- |

(91)

În nota cu privire la sursele utilizate pentru stabilirea valorii normale, Comisia a enumerat factorii de producție, cum ar fi materialele, energia și forța de muncă, utilizați de către producătorii-exportatori pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării și a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile și să propună informații disponibile public referitoare la valori nedistorsionate pentru fiecare dintre factorii de producție menționați în nota respectivă.

| (92) | Comisia a afirmat, de asemenea, că, pentru a construi valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, va utiliza baza de date Global Trade Atlas („GTA”) (47) pentru a stabili costul nedistorsionat al majorității factorilor de producție, în special al materiilor prime. |
| --- | --- |

(92)

Comisia a afirmat, de asemenea, că, pentru a construi valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, va utiliza baza de date Global Trade Atlas („GTA”) (47) pentru a stabili costul nedistorsionat al majorității factorilor de producție, în special al materiilor prime.

47

| (93) | Având în vedere toate informațiile bazate pe cerere și informațiile ulterioare prezentate de solicitant/părțile interesate și colectate în cursul vizitelor de verificare, au fost identificați următorii factori de producție și sursele acestora pentru a stabili valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază:

  Tabelul 1


  Factori de producție și surse de informații










  Materii prime | Codurile mărfurilor în Mexic | Valoare | Unități | Sursa de informații |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Țagle (semifabricate din fier sau din oțeluri nealiate care conțin, în greutate, 0,25 % carbon) | 720720 | 4,72 | CNY/KG | GTA |
| Apă | 22019001
  22019090 | 2,01 | CNY/L | GTA |
| Azot | 280430 | 1,14 | CNY/KG | GTA |
| |
| Forța de muncă |
| Forța de muncă | NU SE APLICĂ | 17,21 | CNY/oră | Organizația Internațională a Muncii (OIM) |
| Energie |
| Energie electrică | NU SE APLICĂ | 1,09 | CNY/Kwh | GlobalPetrolPrices.com |
| Gaz | [NU SE APLICĂ] | 0,12 | CNY/m3 | CRE („Comisión Reguladora de Energía”) |
| Subprodus/deșeuri |
| Resturi de oțel | 720410
  720441
  720449 | 3,31 | CNY/KG | GTA |
| Echipamente de tăiat pentru reciclare – deșeuri siderurgice | 72041001 | 3,47 | CNY/KG | GTA |

(93)

Având în vedere toate informațiile bazate pe cerere și informațiile ulterioare prezentate de solicitant/părțile interesate și colectate în cursul vizitelor de verificare, au fost identificați următorii factori de producție și sursele acestora pentru a stabili valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază:

Tabelul 1

Tabelul 1

Factori de producție și surse de informații

Factori de producție și surse de informații

Materii prime

Codurile mărfurilor în Mexic

Valoare

Unități

Sursa de informații

Țagle (semifabricate din fier sau din oțeluri nealiate care conțin, în greutate, 0,25 % carbon)

720720

4,72

CNY/KG

GTA

Apă

22019001

22019090

2,01

CNY/L

GTA

Azot

280430

1,14

CNY/KG

GTA

Forța de muncă

Forța de muncă

Forța de muncă

NU SE APLICĂ

17,21

CNY/oră

Organizația Internațională a Muncii (OIM)

Energie

Energie

Energie electrică

NU SE APLICĂ

1,09

CNY/Kwh

GlobalPetrolPrices.com

Gaz

[NU SE APLICĂ]

0,12

CNY/m3

3

CRE („Comisión Reguladora de Energía”)

Subprodus/deșeuri

Subprodus/deșeuri

Resturi de oțel

720410

720441

720449

3,31

CNY/KG

GTA

Echipamente de tăiat pentru reciclare – deșeuri siderurgice

72041001

3,47

CNY/KG

GTA

4.7.1.   Materii prime

Materii prime

| (94) | Pentru a stabili prețul nedistorsionat al materiilor prime, livrate la poarta fabricii unui producător din țara reprezentativă, Comisia a utilizat drept bază prețul mediu ponderat de import în țara reprezentativă, astfel cum a fost raportat în GTA, la care au fost adăugate taxele de import. Prețul de import în țara reprezentativă a fost determinat ca fiind media ponderată a prețurilor unitare ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția RPC și a țărilor care nu sunt membre ale OMC, menționate în anexa I la Regulamentul (UE) 2015/755. Comisia a decis să excludă importurile din RPC în țara reprezentativă, concluzionând că nu este oportun să se utilizeze prețurile și costurile interne din RPC din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere că nu există niciun element de probă din care să reiasă că aceleași distorsiuni nu afectează și produsele destinate exportului, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat prețurile de export. După excluderea importurilor din RPC în țara reprezentativă, volumul importurilor din alte țări terțe a rămas reprezentativ. Prețul de import mediu ponderat a fost ajustat în funcție de taxele de import, după caz. |
| --- | --- |

(94)

Pentru a stabili prețul nedistorsionat al materiilor prime, livrate la poarta fabricii unui producător din țara reprezentativă, Comisia a utilizat drept bază prețul mediu ponderat de import în țara reprezentativă, astfel cum a fost raportat în GTA, la care au fost adăugate taxele de import. Prețul de import în țara reprezentativă a fost determinat ca fiind media ponderată a prețurilor unitare ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția RPC și a țărilor care nu sunt membre ale OMC, menționate în anexa I la Regulamentul (UE) 2015/755. Comisia a decis să excludă importurile din RPC în țara reprezentativă, concluzionând că nu este oportun să se utilizeze prețurile și costurile interne din RPC din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere că nu există niciun element de probă din care să reiasă că aceleași distorsiuni nu afectează și produsele destinate exportului, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat prețurile de export. După excluderea importurilor din RPC în țara reprezentativă, volumul importurilor din alte țări terțe a rămas reprezentativ. Prețul de import mediu ponderat a fost ajustat în funcție de taxele de import, după caz.

| (95) | În cazul unui număr de factori de producție, costurile efective suportate de producătorii-exportatori cooperanți au reprezentat o pondere neglijabilă din costul total al materiilor prime în cursul perioadei investigației de reexaminare. Întrucât valoarea utilizată pentru aceștia nu a avut niciun impact semnificativ asupra calculului marjei de dumping, indiferent de sursa utilizată, Comisia a decis să includă costurile respective în categoria consumabilelor. |
| --- | --- |

(95)

În cazul unui număr de factori de producție, costurile efective suportate de producătorii-exportatori cooperanți au reprezentat o pondere neglijabilă din costul total al materiilor prime în cursul perioadei investigației de reexaminare. Întrucât valoarea utilizată pentru aceștia nu a avut niciun impact semnificativ asupra calculului marjei de dumping, indiferent de sursa utilizată, Comisia a decis să includă costurile respective în categoria consumabilelor.

| (96) | În observațiile lor în urma comunicării constatărilor finale, producătorii-exportatori cooperanți au pus sub semnul întrebării metoda utilizată de Comisie pentru a calcula valorile nedistorsionate ale consumabilelor. În loc să se stabilească valoarea totală a consumabilelor ca procent din costurile directe totale ale materiilor prime și să se aplice acest procent la costurile totale ale materiilor prime nedistorsionate (valoarea de referință), s-a susținut că Comisia ar fi trebuit să utilizeze o valoare nedistorsionată pentru fiecare element individual. |
| --- | --- |

(96)

În observațiile lor în urma comunicării constatărilor finale, producătorii-exportatori cooperanți au pus sub semnul întrebării metoda utilizată de Comisie pentru a calcula valorile nedistorsionate ale consumabilelor. În loc să se stabilească valoarea totală a consumabilelor ca procent din costurile directe totale ale materiilor prime și să se aplice acest procent la costurile totale ale materiilor prime nedistorsionate (valoarea de referință), s-a susținut că Comisia ar fi trebuit să utilizeze o valoare nedistorsionată pentru fiecare element individual.

| (97) | Comisia a observat că practica sa standard este aceea de a nu calcula o valoare de referință individuală pentru consumabile, ci de a le exprima ca procent din costul total al materiilor prime pe baza datelor privind costurile raportate de producătorii-exportatori, iar apoi de a aplica acest procent la costul recalculat al materialelor atunci când se utilizează prețurile nedistorsionate stabilite. În plus, astfel cum se explică în considerentul 95, aceste costuri au reprezentat o valoare neglijabilă și, indiferent de metoda utilizată, nu ar fi avut niciun impact semnificativ asupra calculării marjei de dumping. Comisia a considerat că metodologia sa de calculare a unei valori nedistorsionate a consumabilelor a fost adecvată, în sensul că a menținut structura costurilor producătorilor-exportatori relevanți. În plus, nu erau disponibile informații mai bune la momentul investigației și producătorii-exportatori nu și-au justificat observațiile prin cuantificarea impactului utilizării metodei propuse. Prin urmare, afirmația referitoare la consumabile a fost respinsă. |
| --- | --- |

(97)

Comisia a observat că practica sa standard este aceea de a nu calcula o valoare de referință individuală pentru consumabile, ci de a le exprima ca procent din costul total al materiilor prime pe baza datelor privind costurile raportate de producătorii-exportatori, iar apoi de a aplica acest procent la costul recalculat al materialelor atunci când se utilizează prețurile nedistorsionate stabilite. În plus, astfel cum se explică în considerentul 95, aceste costuri au reprezentat o valoare neglijabilă și, indiferent de metoda utilizată, nu ar fi avut niciun impact semnificativ asupra calculării marjei de dumping. Comisia a considerat că metodologia sa de calculare a unei valori nedistorsionate a consumabilelor a fost adecvată, în sensul că a menținut structura costurilor producătorilor-exportatori relevanți. În plus, nu erau disponibile informații mai bune la momentul investigației și producătorii-exportatori nu și-au justificat observațiile prin cuantificarea impactului utilizării metodei propuse. Prin urmare, afirmația referitoare la consumabile a fost respinsă.

| (98) | Comisia a exprimat costurile de transport suportate de producătorul-exportator cooperant pentru aprovizionarea cu materii prime sub forma unui procent din costul efectiv al materiilor prime respective și a aplicat apoi același procent la costul nedistorsionat al acelorași materii prime, pentru a obține costuri de transport nedistorsionate. Comisia a considerat că, în contextul prezentei investigații, s-ar putea folosi, în mod rezonabil și cu titlu indicativ, de raportul dintre costul materiei prime și costurile de transport raportate de producătorul-exportator pentru estimarea costurilor de transport nedistorsionate ale materiilor prime atunci când sunt livrate la fabrica societății. |
| --- | --- |

(98)

Comisia a exprimat costurile de transport suportate de producătorul-exportator cooperant pentru aprovizionarea cu materii prime sub forma unui procent din costul efectiv al materiilor prime respective și a aplicat apoi același procent la costul nedistorsionat al acelorași materii prime, pentru a obține costuri de transport nedistorsionate. Comisia a considerat că, în contextul prezentei investigații, s-ar putea folosi, în mod rezonabil și cu titlu indicativ, de raportul dintre costul materiei prime și costurile de transport raportate de producătorul-exportator pentru estimarea costurilor de transport nedistorsionate ale materiilor prime atunci când sunt livrate la fabrica societății.

4.7.2.   Forța de muncă

Forța de muncă

| (99) | Organizația Internațională a Muncii (denumită în continuare „OIM”) furnizează informații privind câștigurile salariale lunare medii ale angajaților și numărul mediu săptămânal de ore lucrate efectiv pe persoană angajată în Mexic în fiecare an în diferite sectoare. |
| --- | --- |

(99)

Organizația Internațională a Muncii (denumită în continuare „OIM”) furnizează informații privind câștigurile salariale lunare medii ale angajaților și numărul mediu săptămânal de ore lucrate efectiv pe persoană angajată în Mexic în fiecare an în diferite sectoare.

| (100) | Comisia a utilizat aceste informații din 2021 pentru a stabili salariul mediu pe oră în industria prelucrătoare (48). Pentru a ajunge la costul total al forței de muncă, Comisia s-a bazat pe datele publicate de OCDE în Taxing Wages 2021, care au acoperit perioada anului 2021 (49). Comisia a adăugat contribuțiile la asigurările sociale la salariul pe oră în industria prelucrătoare. |
| --- | --- |

(100)

Comisia a utilizat aceste informații din 2021 pentru a stabili salariul mediu pe oră în industria prelucrătoare (48). Pentru a ajunge la costul total al forței de muncă, Comisia s-a bazat pe datele publicate de OCDE în Taxing Wages 2021, care au acoperit perioada anului 2021 (49). Comisia a adăugat contribuțiile la asigurările sociale la salariul pe oră în industria prelucrătoare.

48

49

4.7.3.   Energie electrică

Energie electrică

| (101) | Prețurile medii ale energiei electrice pentru întreprinderi per kWh în Mexic în 2021 sunt publicate de GlobalPetrolPrices.com, și anume sursa identificată în cererea de reexaminare. Pe baza acestui preț, Comisia a stabilit prețul mediu al energiei electrice în perioada investigației de reexaminare (2021) (50). |
| --- | --- |

(101)

Prețurile medii ale energiei electrice pentru întreprinderi per kWh în Mexic în 2021 sunt publicate de GlobalPetrolPrices.com, și anume sursa identificată în cererea de reexaminare. Pe baza acestui preț, Comisia a stabilit prețul mediu al energiei electrice în perioada investigației de reexaminare (2021) (50).

50

4.7.4.   Gaze naturale

Gaze naturale

| (102) | Prețul gazelor naturale pentru societățile (utilizatorii industriali) din Mexic este publicat lunar de autoritatea de reglementare în domeniul energiei „Comisión Reguladora de Energía” (CRE). Comisia a utilizat un preț mediu pentru întreprinderi raportat de CRE în perioada investigației de reexaminare (51). |
| --- | --- |

(102)

Prețul gazelor naturale pentru societățile (utilizatorii industriali) din Mexic este publicat lunar de autoritatea de reglementare în domeniul energiei „Comisión Reguladora de Energía” (CRE). Comisia a utilizat un preț mediu pentru întreprinderi raportat de CRE în perioada investigației de reexaminare (51).

Comisión Reguladora de Energía

51

4.7.5.   Cheltuielile indirecte de producție, costurile VAG, profiturile

Cheltuielile indirecte de producție, costurile VAG, profiturile

| (103) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „valoarea normală construită include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri”. În plus, trebuie stabilită o valoare pentru cheltuielile indirecte de fabricație care să acopere costurile neincluse în factorii de producție menționați anterior. |
| --- | --- |

(103)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „valoarea normală construită include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri”. În plus, trebuie stabilită o valoare pentru cheltuielile indirecte de fabricație care să acopere costurile neincluse în factorii de producție menționați anterior.

valoarea normală construită

o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri

| (104) | Pentru a stabili o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru costurile VAG și profituri, Comisia a utilizat datele financiare referitoare la activitățile Tamsa, disponibile în conturile financiare consolidate ale societății-mamă, Tenaris S.A. (52) |
| --- | --- |

(104)

Pentru a stabili o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru costurile VAG și profituri, Comisia a utilizat datele financiare referitoare la activitățile Tamsa, disponibile în conturile financiare consolidate ale societății-mamă, Tenaris S.A. (52)

52

| (105) | Cheltuielile indirecte de fabricație suportate de producătorii-exportatori cooperanți au fost exprimate ca pondere din costurile de fabricație suportate efectiv de producătorii-exportatori. Acest procent a fost aplicat costurilor de producție nedistorsionate. |
| --- | --- |

(105)

Cheltuielile indirecte de fabricație suportate de producătorii-exportatori cooperanți au fost exprimate ca pondere din costurile de fabricație suportate efectiv de producătorii-exportatori. Acest procent a fost aplicat costurilor de producție nedistorsionate.

| (106) | În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, producătorii-exportatori cooperanți au pus sub semnul întrebării metoda utilizată de Comisie pentru a calcula cheltuielile generale din aceleași motive ca și metoda utilizată pentru calcularea consumabilelor, a se vedea considerentul 96, argumentând că aceasta ar fi trebuit să stabilească toți factorii separat și să îi înlocuiască cu valori de substituție, în loc să utilizeze un raport pentru cheltuielile indirecte și să îl aplice la costul direct nedistorsionat. |
| --- | --- |

(106)

În observațiile prezentate în urma comunicării constatărilor finale, producătorii-exportatori cooperanți au pus sub semnul întrebării metoda utilizată de Comisie pentru a calcula cheltuielile generale din aceleași motive ca și metoda utilizată pentru calcularea consumabilelor, a se vedea considerentul 96, argumentând că aceasta ar fi trebuit să stabilească toți factorii separat și să îi înlocuiască cu valori de substituție, în loc să utilizeze un raport pentru cheltuielile indirecte și să îl aplice la costul direct nedistorsionat.

| (107) | În ceea ce privește această afirmație, Comisia a observat că datele privind cheltuielile indirecte nu au fost publicate separat pentru fiecare factor în situațiile financiare ale producătorului din țara reprezentativă. Prin urmare, Comisia a considerat că metodologia sa de calculare a unei valori nedistorsionate a costurilor indirecte a fost adecvată, în sensul că a menținut structura costurilor producătorilor-exportatori relevanți. În plus, nu au fost disponibile informații mai bune, întrucât producătorii-exportatori nu au sugerat o valoare de referință alternativă nedistorsionată pentru cheltuielile indirecte. Prin urmare, afirmația referitoare la cheltuielile indirecte a fost respinsă. |
| --- | --- |

(107)

În ceea ce privește această afirmație, Comisia a observat că datele privind cheltuielile indirecte nu au fost publicate separat pentru fiecare factor în situațiile financiare ale producătorului din țara reprezentativă. Prin urmare, Comisia a considerat că metodologia sa de calculare a unei valori nedistorsionate a costurilor indirecte a fost adecvată, în sensul că a menținut structura costurilor producătorilor-exportatori relevanți. În plus, nu au fost disponibile informații mai bune, întrucât producătorii-exportatori nu au sugerat o valoare de referință alternativă nedistorsionată pentru cheltuielile indirecte. Prin urmare, afirmația referitoare la cheltuielile indirecte a fost respinsă.

4.7.6.   Calcularea valorii normale

Calcularea valorii normale

| (108) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a construit valoarea normală per tip de produs la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(108)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a construit valoarea normală per tip de produs la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază.

| (109) | În primul rând, Comisia a stabilit costurile de fabricație nedistorsionate. Comisia a aplicat costurile unitare nedistorsionate la consumul real de factori individuali de producție al producătorilor-exportatori cooperanți. Din costurile de producție, Comisia a scăzut costurile nedistorsionate ale subproduselor reutilizate în procesul de producție. Aceste rate de consum au fost verificate în timpul verificării. Comisia a înmulțit ratele de consum cu costurile nedistorsionate unitare observate în țara reprezentativă (Mexic), astfel cum se explică în tabelul 1. |
| --- | --- |

(109)

În primul rând, Comisia a stabilit costurile de fabricație nedistorsionate. Comisia a aplicat costurile unitare nedistorsionate la consumul real de factori individuali de producție al producătorilor-exportatori cooperanți. Din costurile de producție, Comisia a scăzut costurile nedistorsionate ale subproduselor reutilizate în procesul de producție. Aceste rate de consum au fost verificate în timpul verificării. Comisia a înmulțit ratele de consum cu costurile nedistorsionate unitare observate în țara reprezentativă (Mexic), astfel cum se explică în tabelul 1.

| (110) | După ce a fost stabilit costul de fabricație nedistorsionat, Comisia a adăugat cheltuielile indirecte de fabricație, costurile VAG și profitul, astfel cum sunt descrise în secțiunea 4.7.5. Cheltuielile indirecte de fabricație au fost determinate pe baza datelor producătorilor-exportatori. Costurile VAG și profitul au fost determinate pe baza situațiilor financiare din 2021 ale Tenaris Group (53), care încorporează filiala mexicană Tamsa. Comisia a adăugat următoarele elemente la costurile de fabricație nedistorsionate:






  — | cheltuielile generale de producție, care au reprezentat în total 7,8 % din costurile directe de producție; |
| --- | --- | --- |

(110)

După ce a fost stabilit costul de fabricație nedistorsionat, Comisia a adăugat cheltuielile indirecte de fabricație, costurile VAG și profitul, astfel cum sunt descrise în secțiunea 4.7.5. Cheltuielile indirecte de fabricație au fost determinate pe baza datelor producătorilor-exportatori. Costurile VAG și profitul au fost determinate pe baza situațiilor financiare din 2021 ale Tenaris Group (53), care încorporează filiala mexicană Tamsa. Comisia a adăugat următoarele elemente la costurile de fabricație nedistorsionate:

53

—

cheltuielile generale de producție, care au reprezentat în total 7,8 % din costurile directe de producție;

| — | costurile VAG, care au reprezentat 26,16 % din costurile mărfurilor vândute („CMV”) ale grupului Tenaris, care include filiala mexicană Tamsa și |
| --- | --- |

—

costurile VAG, care au reprezentat 26,16 % din costurile mărfurilor vândute („CMV”) ale grupului Tenaris, care include filiala mexicană Tamsa și

| — | profiturile, care s-au ridicat la 15,34 % din CMV, realizate de Tenaris Group. |
| --- | --- |

—

profiturile, care s-au ridicat la 15,34 % din CMV, realizate de Tenaris Group.

| (111) | Pe această bază, Comisia a construit valoarea normală per tip de produs la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(111)

Pe această bază, Comisia a construit valoarea normală per tip de produs la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază.

| (112) | Producătorii-exportatori au pus sub semnul întrebării modul în care costurile VAG și profiturile au fost stabilite de Comisie, întrebând de ce costurile VAG și profitul au fost exprimate ca procentaj din CMV în loc de procentaj din cifra de afaceri, dacă costurile de vânzare directe au fost incluse în costurile VAG și de ce Comisia a utilizat costurile VAG și profitul grupului Tenaris în locul produsului în cauză al filialei mexicane Tamsa. |
| --- | --- |

(112)

Producătorii-exportatori au pus sub semnul întrebării modul în care costurile VAG și profiturile au fost stabilite de Comisie, întrebând de ce costurile VAG și profitul au fost exprimate ca procentaj din CMV în loc de procentaj din cifra de afaceri, dacă costurile de vânzare directe au fost incluse în costurile VAG și de ce Comisia a utilizat costurile VAG și profitul grupului Tenaris în locul produsului în cauză al filialei mexicane Tamsa.

| (113) | Comisia a menționat că exprimarea costurilor VAG și a profiturilor ca procentaj din CMV constituie o practică standard pentru construirea valorii normale și includerea costurilor de vânzare directe în costurile VAG. Articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază prevede ca valoarea normală să fie construită pe baza costurilor de producție și să includă o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru costurile VAG și profituri. Prin urmare, pentru a construi valoarea normală pe baza costurilor, costurile VAG și profitul care urmează să fie adăugate la aceste costuri trebuie să fie exprimate în funcție de aceste costuri. Comisia a utilizat costurile VAG și profitul grupului Tenaris deoarece costurile VAG și profitul Tamsa nu erau disponibile și deoarece datele grupului Tenaris au fost cea mai bună alternativă ușor accesibilă. Prin urmare, Comisia a considerat că metodologia sa pentru calcularea costurilor VAG și a profitului a fost adecvată, nu în ultimul rând deoarece nu erau disponibile informații mai bune și a respins afirmația. |
| --- | --- |

(113)

Comisia a menționat că exprimarea costurilor VAG și a profiturilor ca procentaj din CMV constituie o practică standard pentru construirea valorii normale și includerea costurilor de vânzare directe în costurile VAG. Articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază prevede ca valoarea normală să fie construită pe baza costurilor de producție și să includă o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru costurile VAG și profituri. Prin urmare, pentru a construi valoarea normală pe baza costurilor, costurile VAG și profitul care urmează să fie adăugate la aceste costuri trebuie să fie exprimate în funcție de aceste costuri. Comisia a utilizat costurile VAG și profitul grupului Tenaris deoarece costurile VAG și profitul Tamsa nu erau disponibile și deoarece datele grupului Tenaris au fost cea mai bună alternativă ușor accesibilă. Prin urmare, Comisia a considerat că metodologia sa pentru calcularea costurilor VAG și a profitului a fost adecvată, nu în ultimul rând deoarece nu erau disponibile informații mai bune și a respins afirmația.

4.7.7.   Prețul de export

Prețul de export

| (114) | Producătorii-exportatori cooperanți au efectuat exporturi în Uniune fie direct către clienți independenți, fie prin intermediul unui comerciant afiliat situat în RPC. |
| --- | --- |

(114)

Producătorii-exportatori cooperanți au efectuat exporturi în Uniune fie direct către clienți independenți, fie prin intermediul unui comerciant afiliat situat în RPC.

| (115) | Comisia a stabilit că prețul de export este prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit pentru produsul care face obiectul reexaminării atunci când este vândut la export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(115)

Comisia a stabilit că prețul de export este prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit pentru produsul care face obiectul reexaminării atunci când este vândut la export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

4.7.8.   Comparație

Comparație

| (116) | Comisia a comparat, pe tip de produs, valoarea normală construită, stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, cu prețul de export al producătorilor-exportatori cooperanți, la nivelul franco fabrică, astfel cum s-a stabilit mai sus. |
| --- | --- |

(116)

Comisia a comparat, pe tip de produs, valoarea normală construită, stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, cu prețul de export al producătorilor-exportatori cooperanți, la nivelul franco fabrică, astfel cum s-a stabilit mai sus.

| (117) | În cazurile justificate de necesitatea asigurării unei comparații echitabile, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost efectuate ajustări pentru comisioane bancare, comisioane, costuri de credit, navlu, manipulare, alte reduceri, ambalare și asigurare. |
| --- | --- |

(117)

În cazurile justificate de necesitatea asigurării unei comparații echitabile, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost efectuate ajustări pentru comisioane bancare, comisioane, costuri de credit, navlu, manipulare, alte reduceri, ambalare și asigurare.

4.7.9.   Marje de dumping

Marje de dumping

| (118) | Pentru producătorii-exportatori cooperanți, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs care face obiectul reexaminării, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(118)

Pentru producătorii-exportatori cooperanți, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs care face obiectul reexaminării, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (119) | Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, s-au situat în intervalul 10 %-44 % pentru producătorii-exportatori cooperanți. Prin urmare, s-a concluzionat că practicile de dumping au continuat în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(119)

Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, s-au situat în intervalul 10 %-44 % pentru producătorii-exportatori cooperanți. Prin urmare, s-a concluzionat că practicile de dumping au continuat în cursul perioadei investigației de reexaminare.

5.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI

PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI

| (120) | Ca urmare a constatării existenței dumpingului în perioada investigației de reexaminare, Comisia a examinat, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, probabilitatea continuării dumpingului, în eventualitatea abrogării măsurilor. S-au analizat următoarele elemente suplimentare: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC și atractivitatea pieței Uniunii. |
| --- | --- |

(120)

Ca urmare a constatării existenței dumpingului în perioada investigației de reexaminare, Comisia a examinat, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, probabilitatea continuării dumpingului, în eventualitatea abrogării măsurilor. S-au analizat următoarele elemente suplimentare: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC și atractivitatea pieței Uniunii.

5.1.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

| (121) | Potrivit solicitanților, RPC este cel mai mare producător de produs care face obiectul reexaminării din lume, cu 23 de producători și un total de 33 de linii de producție. |
| --- | --- |

(121)

Potrivit solicitanților, RPC este cel mai mare producător de produs care face obiectul reexaminării din lume, cu 23 de producători și un total de 33 de linii de producție.

| (122) | În perioada investigației de reexaminare, conform estimărilor solicitanților, producția totală din RPC a produsului care face obiectul reexaminării a reprezentat aproximativ 2,3 milioane de tone. Conform aceleiași surse, capacitatea de producție totală estimată a fost de 5 milioane de tone. Prin urmare, capacitatea neutilizată de a fabrica produsul care face obiectul reexaminării în RPC în cursul perioadei investigației de reexaminare a reprezentat aproximativ 2,7 milioane de tone. Întrucât consumul din Uniune în perioada investigației de reexaminare a fost estimat la aproximativ 100 de mii de tone (a se vedea tabelul 2), capacitatea neutilizată a producătorilor-exportatori chinezi a depășit de aproximativ 27 de ori consumul produsului care face obiectul reexaminării pe piața Uniunii. Prin comparație, solicitanții au estimat că, în aceeași perioadă, capacitățile de producție ale celor 12 societăți existente în restul lumii erau de aproximativ 2,9 milioane de tone (54). Din cauza lipsei de cooperare din partea guvernului chinez și a slabei cooperări a producătorilor-exportatori chinezi, Comisia nu a primit informații suplimentare cu privire la producția din RPC și la importurile în Uniune. |
| --- | --- |

(122)

În perioada investigației de reexaminare, conform estimărilor solicitanților, producția totală din RPC a produsului care face obiectul reexaminării a reprezentat aproximativ 2,3 milioane de tone. Conform aceleiași surse, capacitatea de producție totală estimată a fost de 5 milioane de tone. Prin urmare, capacitatea neutilizată de a fabrica produsul care face obiectul reexaminării în RPC în cursul perioadei investigației de reexaminare a reprezentat aproximativ 2,7 milioane de tone. Întrucât consumul din Uniune în perioada investigației de reexaminare a fost estimat la aproximativ 100 de mii de tone (a se vedea tabelul 2), capacitatea neutilizată a producătorilor-exportatori chinezi a depășit de aproximativ 27 de ori consumul produsului care face obiectul reexaminării pe piața Uniunii. Prin comparație, solicitanții au estimat că, în aceeași perioadă, capacitățile de producție ale celor 12 societăți existente în restul lumii erau de aproximativ 2,9 milioane de tone (54). Din cauza lipsei de cooperare din partea guvernului chinez și a slabei cooperări a producătorilor-exportatori chinezi, Comisia nu a primit informații suplimentare cu privire la producția din RPC și la importurile în Uniune.

54

| (123) | Cu toate acestea, având în vedere nivelurile (ridicate) de producție și capacitatea neutilizată din RPC în comparație cu Uniunea, Comisia a considerat că este probabil ca producătorii-exportatori chinezi să își redirecționeze din ce în ce mai mult capacitățile neutilizate către piața Uniunii în cantități mari, la prețuri de dumping, în cazul expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(123)

Cu toate acestea, având în vedere nivelurile (ridicate) de producție și capacitatea neutilizată din RPC în comparație cu Uniunea, Comisia a considerat că este probabil ca producătorii-exportatori chinezi să își redirecționeze din ce în ce mai mult capacitățile neutilizate către piața Uniunii în cantități mari, la prețuri de dumping, în cazul expirării măsurilor.

5.2.   Atractivitatea pieței Uniunii și prețurile de pe piața Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii și prețurile de pe piața Uniunii

| (124) | În cursul perioadei investigației de reexaminare, producătorii-exportatori chinezi au continuat să exporte în Uniune produsul care face obiectul reexaminării. Exporturile producătorilor-exportatori chinezi cooperanți s-au ridicat, în perioada investigatei de reexaminare, la 2,9 mii de tone, ceea ce a reprezentat între [2,5-3,5 %] din cota de piață pe piața Uniunii. Astfel cum se detaliază în considerentul 40, întrucât importurile în UE se referă numai la datele producătorilor-exportatori cooperanți, în timp ce producția globală din RPC în perioada investigației de reexaminare a fost considerabil mai mare, cota totală de piață a producătorilor-exportatori chinezi pentru produsul care face obiectul reexaminării în Uniune a fost probabil mai mare. Prin urmare, piața Uniunii rămâne o piață de export atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi, în pofida măsurilor în vigoare. |
| --- | --- |

(124)

În cursul perioadei investigației de reexaminare, producătorii-exportatori chinezi au continuat să exporte în Uniune produsul care face obiectul reexaminării. Exporturile producătorilor-exportatori chinezi cooperanți s-au ridicat, în perioada investigatei de reexaminare, la 2,9 mii de tone, ceea ce a reprezentat între [2,5-3,5 %] din cota de piață pe piața Uniunii. Astfel cum se detaliază în considerentul 40, întrucât importurile în UE se referă numai la datele producătorilor-exportatori cooperanți, în timp ce producția globală din RPC în perioada investigației de reexaminare a fost considerabil mai mare, cota totală de piață a producătorilor-exportatori chinezi pentru produsul care face obiectul reexaminării în Uniune a fost probabil mai mare. Prin urmare, piața Uniunii rămâne o piață de export atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi, în pofida măsurilor în vigoare.

| (125) | În opinia solicitanților, atractivitatea pieței Uniunii constă, de asemenea, în nivelul relativ ridicat al prețurilor medii, în solvabilitatea clienților și în infrastructura logistică solidă cu porturi, instalații de depozitare și distribuție bine echipate și cu un nivel ridicat al consumului industrial. În plus, în prezent, Uniunea este cea mai mare piață a oțelului din lume în ceea ce privește volumele. |
| --- | --- |

(125)

În opinia solicitanților, atractivitatea pieței Uniunii constă, de asemenea, în nivelul relativ ridicat al prețurilor medii, în solvabilitatea clienților și în infrastructura logistică solidă cu porturi, instalații de depozitare și distribuție bine echipate și cu un nivel ridicat al consumului industrial. În plus, în prezent, Uniunea este cea mai mare piață a oțelului din lume în ceea ce privește volumele.

| (126) | În plus, în perioada investigației de reexaminare, pe baza comparației dintre prețurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion și prețurile producătorilor-exportatori chinezi cooperanți, prețurile de export chineze au subcotat prețurile din Uniune, atunci când taxa antidumping este exclusă (a se vedea considerentul 140), demonstrând că piața Uniunii este atractivă în ceea ce privește prețurile. |
| --- | --- |

(126)

În plus, în perioada investigației de reexaminare, pe baza comparației dintre prețurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion și prețurile producătorilor-exportatori chinezi cooperanți, prețurile de export chineze au subcotat prețurile din Uniune, atunci când taxa antidumping este exclusă (a se vedea considerentul 140), demonstrând că piața Uniunii este atractivă în ceea ce privește prețurile.

| (127) | Punerea în aplicare a măsurilor adoptate de SUA în temeiul secțiunii 232 și, în special, taxele la import impuse de SUA pentru produsul în cauză provenit de la producătorii-exportatori chinezi limitează și mai mult posibilitățile producătorilor-exportatori de a exporta produsul în cauză către alte destinații importante decât Uniunea. |
| --- | --- |

(127)

Punerea în aplicare a măsurilor adoptate de SUA în temeiul secțiunii 232 și, în special, taxele la import impuse de SUA pentru produsul în cauză provenit de la producătorii-exportatori chinezi limitează și mai mult posibilitățile producătorilor-exportatori de a exporta produsul în cauză către alte destinații importante decât Uniunea.

| (128) | Prin urmare, în ceea ce privește dimensiunea și prețurile, piața Uniunii a rămas o piață atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi. |
| --- | --- |

(128)

Prin urmare, în ceea ce privește dimensiunea și prețurile, piața Uniunii a rămas o piață atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi.

5.3.   Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului

Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului

| (129) | Investigația a indicat că exporturile din China au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(129)

Investigația a indicat că exporturile din China au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping în cursul perioadei investigației de reexaminare.

| (130) | Capacitatea neutilizată din RPC a fost considerabilă în comparație cu consumul la nivelul Uniunii în cursul perioadei investigației de reexaminare. În plus, atractivitatea pieței Uniunii din perspectiva prețurilor și a dimensiunii, a susținut probabilitatea ca exporturile din China și capacitatea neutilizată să fie direcționate către piața Uniunii, în cazul expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(130)

Capacitatea neutilizată din RPC a fost considerabilă în comparație cu consumul la nivelul Uniunii în cursul perioadei investigației de reexaminare. În plus, atractivitatea pieței Uniunii din perspectiva prețurilor și a dimensiunii, a susținut probabilitatea ca exporturile din China și capacitatea neutilizată să fie direcționate către piața Uniunii, în cazul expirării măsurilor.

| (131) | În consecință, Comisia a concluzionat că există o probabilitate ca expirarea măsurilor antidumping să conducă la o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping ale produsului care face obiectul reexaminării din China către Uniune. |
| --- | --- |

(131)

În consecință, Comisia a concluzionat că există o probabilitate ca expirarea măsurilor antidumping să conducă la o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping ale produsului care face obiectul reexaminării din China către Uniune.

| (132) | În lumina celor de mai sus, Comisia a concluzionat că expirarea măsurilor antidumping ar putea determina continuarea dumpingului. |
| --- | --- |

(132)

În lumina celor de mai sus, Comisia a concluzionat că expirarea măsurilor antidumping ar putea determina continuarea dumpingului.

6.   PREJUDICIUL

PREJUDICIUL

6.1.   Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

| (133) | În cursul perioadei examinate, produsul similar a fost fabricat de șase producători din state membre diferite. Aceștia constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(133)

În cursul perioadei examinate, produsul similar a fost fabricat de șase producători din state membre diferite. Aceștia constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (134) | Producția totală a Uniunii în perioada investigației de reexaminare a fost stabilită la aproximativ 196 050 de tone. Comisia a stabilit cifra pe baza tuturor informațiilor disponibile privind industria din Uniune, cum ar fi European Steel Tube Association pentru producătorii din UE neincluși în eșantion și a răspunsurilor la chestionar transmise de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Astfel cum se indică în considerentul 20, trei producători din Uniune au fost selectați pentru a fi incluși în eșantion, reprezentând aproape 76 % și, respectiv, 67 % din volumul total al producției și, respectiv, al vânzărilor producătorilor cunoscuți din Uniune ai produsului similar. |
| --- | --- |

(134)

Producția totală a Uniunii în perioada investigației de reexaminare a fost stabilită la aproximativ 196 050 de tone. Comisia a stabilit cifra pe baza tuturor informațiilor disponibile privind industria din Uniune, cum ar fi European Steel Tube Association pentru producătorii din UE neincluși în eșantion și a răspunsurilor la chestionar transmise de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Astfel cum se indică în considerentul 20, trei producători din Uniune au fost selectați pentru a fi incluși în eșantion, reprezentând aproape 76 % și, respectiv, 67 % din volumul total al producției și, respectiv, al vânzărilor producătorilor cunoscuți din Uniune ai produsului similar.

European Steel Tube Association

6.2.   Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

| (135) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza statisticilor privind importurile furnizate de Eurostat și a volumelor de vânzări ale industriei Uniunii în Uniune, astfel cum au fost prezentat de solicitant pentru producătorii din UE neincluși în eșantion, și a răspunsurilor la chestionar transmise de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Comisia a utilizat intervale de date pentru piața liberă și piața captivă, precum și pentru cotele de piață, pentru a se asigura că nu sunt dezvăluite date sensibile în ceea ce privește un producător din Uniune. |
| --- | --- |

(135)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza statisticilor privind importurile furnizate de Eurostat și a volumelor de vânzări ale industriei Uniunii în Uniune, astfel cum au fost prezentat de solicitant pentru producătorii din UE neincluși în eșantion, și a răspunsurilor la chestionar transmise de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Comisia a utilizat intervale de date pentru piața liberă și piața captivă, precum și pentru cotele de piață, pentru a se asigura că nu sunt dezvăluite date sensibile în ceea ce privește un producător din Uniune.

| (136) | Consumul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Consumul la nivelul Uniunii (tone) | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consum total la nivelul Uniunii | 111 875 | 108 571 | 95 285 | 102 189 |
| Indice | 100 | 97 | 85 | 91 |
| Piața captivă | [4 500 -5 500 ] | [9 000 -10 000 ] | [5 500 -6 500 ] | [6 000 -7 000 ] |
| Indice | 100 | 188 | 119 | 126 |
| Piața liberă | [100 000 -110 000 ] | [90 000 -100 000 ] | [80 000 -90 000 ] | [86 000 -96 000 ] |
| Indice | 100 | 93 | 84 | 90 |
| Sursă: | Comext, producătorii-exportatori cooperanți, ESTA și producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(136)

Consumul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Tabelul 2

Consumul la nivelul Uniunii (tone)

Consumul la nivelul Uniunii (tone)

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Consum total la nivelul Uniunii

111 875

108 571

95 285

102 189

Indice

Indice

100

100

97

97

85

85

91

91

Piața captivă

[4 500 -5 500 ]

[9 000 -10 000 ]

[5 500 -6 500 ]

[6 000 -7 000 ]

Indice

Indice

100

100

188

188

119

119

126

126

Piața liberă

[100 000 -110 000 ]

[90 000 -100 000 ]

[80 000 -90 000 ]

[86 000 -96 000 ]

Indice

Indice

100

100

93

93

84

84

90

90

Sursă:

Sursă:

Comext, producătorii-exportatori cooperanți, ESTA și producătorii din Uniune incluși în eșantion

| (137) | Consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 3 % în perioada cuprinsă între 2018 și 2019, a scăzut cu peste 12 % în perioada cuprinsă între 2019 și 2020 și apoi a crescut cu peste 5 % în perioada cuprinsă între 2020 și perioada investigației de reexaminare. În ansamblu, acesta a scăzut cu 9 % între 2018 și perioada investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(137)

Consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 3 % în perioada cuprinsă între 2018 și 2019, a scăzut cu peste 12 % în perioada cuprinsă între 2019 și 2020 și apoi a crescut cu peste 5 % în perioada cuprinsă între 2020 și perioada investigației de reexaminare. În ansamblu, acesta a scăzut cu 9 % între 2018 și perioada investigației de reexaminare.

| (138) | Industria din Uniune a raportat utilizarea captivă a produsului care face obiectul reexaminării, care a reprezentat mai puțin de 5 % din consumul total al Uniunii în 2018. În perioada examinată, acesta a crescut cu 26 %. |
| --- | --- |

(138)

Industria din Uniune a raportat utilizarea captivă a produsului care face obiectul reexaminării, care a reprezentat mai puțin de 5 % din consumul total al Uniunii în 2018. În perioada examinată, acesta a crescut cu 26 %.

| (139) | Consumul de pe piața liberă a scăzut cu 10 % în perioada examinată. Acesta a scăzut cu 7 % în perioada cuprinsă între 2018 și 2019, cu peste 9,6 % în perioada cuprinsă între 2019 și 2020 și apoi a crescut cu peste 7 % în perioada cuprinsă între 2020 și perioada investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(139)

Consumul de pe piața liberă a scăzut cu 10 % în perioada examinată. Acesta a scăzut cu 7 % în perioada cuprinsă între 2018 și 2019, cu peste 9,6 % în perioada cuprinsă între 2019 și 2020 și apoi a crescut cu peste 7 % în perioada cuprinsă între 2020 și perioada investigației de reexaminare.

6.3.   Importurile în Uniune din țara vizată

Importurile în Uniune din țara vizată

6.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor originare din țara în cauză

Volumul și cota de piață a importurilor originare din țara în cauză

| (140) | Pe baza datelor producătorilor-exportatori cooperanți, volumul importurilor și cota de piață a importurilor produsului care face obiectul reexaminării au evoluat după cum se arată mai jos. Întrucât datele au provenit de la doar doi producători-exportatori, acestea au fost furnizate sub formă de intervale din motive de confidențialitate. |
| --- | --- |

(140)

Pe baza datelor producătorilor-exportatori cooperanți, volumul importurilor și cota de piață a importurilor produsului care face obiectul reexaminării au evoluat după cum se arată mai jos. Întrucât datele au provenit de la doar doi producători-exportatori, acestea au fost furnizate sub formă de intervale din motive de confidențialitate.

| (141) | Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Volumul importurilor (tone) și cota de piață | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor originare din țara vizată (tone) | [1 300 -1 400 ] | [1 500 -1 600 ] | [1 250 -1 350 ] | [2 800 -2 900 ] |
| Indice | 100 | 111 | 95 | 204 |
| Cota de piață | [1 -3 ] % | [1,2 -3,2 ] % | [1,1 -3,1 ] % | [2,5 -3,5 ] % |
| Indice | 100 | 120 | 113 | 227 |
| Sursă: | producătorii-exportatori cooperanți |

(141)

Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Tabelul 3

Volumul importurilor (tone) și cota de piață

Volumul importurilor (tone) și cota de piață

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Volumul importurilor originare din țara vizată (tone)

[1 300 -1 400 ]

[1 500 -1 600 ]

[1 250 -1 350 ]

[2 800 -2 900 ]

Indice

Indice

100

100

111

111

95

95

204

204

Cota de piață

[1 -3 ] %

[1,2 -3,2 ] %

[1,1 -3,1 ] %

[2,5 -3,5 ] %

Indice

Indice

100

100

120

120

113

113

227

227

Sursă:

Sursă:

producătorii-exportatori cooperanți

| (142) | În investigația inițială, cota de piață a importurilor din China în Uniune a fost de 26,8 %. În schimb, în cursul perioadei investigației de reexaminare, cota de piață a fost de [2,5-3,5] %. În consecință, cota de piață a importurilor din China a fost redusă drastic ca urmare a măsurilor antidumping în vigoare. Cu toate acestea, în contextul scăderii consumului, importurile din China au crescut în cursul perioadei examinate în detrimentul industriei din Uniune. Volumul total al importurilor din RPC a crescut cu 104 % în perioada examinată și s-a ridicat la [2 800-2 900] de tone în cursul perioadei investigației de reexaminare. Deși cota de piață a importurilor din China a crescut, aceasta a rămas relativ limitată cu [2,5-3,5] % în aceeași perioadă. |
| --- | --- |

(142)

În investigația inițială, cota de piață a importurilor din China în Uniune a fost de 26,8 %. În schimb, în cursul perioadei investigației de reexaminare, cota de piață a fost de [2,5-3,5] %. În consecință, cota de piață a importurilor din China a fost redusă drastic ca urmare a măsurilor antidumping în vigoare. Cu toate acestea, în contextul scăderii consumului, importurile din China au crescut în cursul perioadei examinate în detrimentul industriei din Uniune. Volumul total al importurilor din RPC a crescut cu 104 % în perioada examinată și s-a ridicat la [2 800-2 900] de tone în cursul perioadei investigației de reexaminare. Deși cota de piață a importurilor din China a crescut, aceasta a rămas relativ limitată cu [2,5-3,5] % în aceeași perioadă.

| (143) | În special, cota de piață a importurilor din RPC a crescut cu 20 % în perioada cuprinsă între 2018 și 2019, a crescut cu 13 % în perioada cuprinsă între 2018 și 2020, în pofida scăderii consumului de pe piața liberă din Uniune cu 16 % și cu 127 % în cursul perioadei examinate. Creșterea cotei de piață a importurilor din RPC în perioada examinată a avut loc în pofida măsurilor antidumping existente și a crizei provocate de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

(143)

În special, cota de piață a importurilor din RPC a crescut cu 20 % în perioada cuprinsă între 2018 și 2019, a crescut cu 13 % în perioada cuprinsă între 2018 și 2020, în pofida scăderii consumului de pe piața liberă din Uniune cu 16 % și cu 127 % în cursul perioadei examinate. Creșterea cotei de piață a importurilor din RPC în perioada examinată a avut loc în pofida măsurilor antidumping existente și a crizei provocate de pandemia de COVID-19.

| (144) | Astfel cum se menționează în considerentul 42, volumul importurilor din RPC în Uniune ale produsului care face obiectul reexaminării și cota de piață a producătorilor-exportatori chinezi se bazează pe datele verificate ale producătorilor-exportatori cooperanți și pe informațiile din cererea de reexaminare, pentru perioada examinată și pentru perioada investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(144)

Astfel cum se menționează în considerentul 42, volumul importurilor din RPC în Uniune ale produsului care face obiectul reexaminării și cota de piață a producătorilor-exportatori chinezi se bazează pe datele verificate ale producătorilor-exportatori cooperanți și pe informațiile din cererea de reexaminare, pentru perioada examinată și pentru perioada investigației de reexaminare.

| (145) | În urma comunicării constatărilor finale, producătorii-exportatori cooperanți, Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. și Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd, au susținut că nu este clar de ce volumele importurilor utilizate în cadrul investigației s-au bazat mai degrabă pe datele raportate de producătorii-exportatori cooperanți decât pe baza de date Comext. |
| --- | --- |

(145)

În urma comunicării constatărilor finale, producătorii-exportatori cooperanți, Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. și Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd, au susținut că nu este clar de ce volumele importurilor utilizate în cadrul investigației s-au bazat mai degrabă pe datele raportate de producătorii-exportatori cooperanți decât pe baza de date Comext.

| (146) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 42, Comisia a considerat că, în cazul de față, informațiile statistice nu erau fiabile și nu puteau fi utilizate pentru a determina volumul real al importurilor din RPC și, prin urmare, a preferat să-și bazeze constatările pe datele verificate ale producătorilor-exportatori chinezi. În plus, în cadrul prezentei investigații nu a fost prezentat niciun element de probă care să demonstreze că este inadecvat să se utilizeze volumul exporturilor declarat de producătorii-exportatori cooperanți. Pe această bază, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(146)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 42, Comisia a considerat că, în cazul de față, informațiile statistice nu erau fiabile și nu puteau fi utilizate pentru a determina volumul real al importurilor din RPC și, prin urmare, a preferat să-și bazeze constatările pe datele verificate ale producătorilor-exportatori chinezi. În plus, în cadrul prezentei investigații nu a fost prezentat niciun element de probă care să demonstreze că este inadecvat să se utilizeze volumul exporturilor declarat de producătorii-exportatori cooperanți. Pe această bază, afirmația a fost respinsă.

6.3.2.   Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

| (147) | Comisia a stabilit prețurile și subcotarea importurilor din RPC în Uniune pe baza datelor producătorilor-exportatori cooperanți. |
| --- | --- |

(147)

Comisia a stabilit prețurile și subcotarea importurilor din RPC în Uniune pe baza datelor producătorilor-exportatori cooperanți.

| (148) | Întrucât datele au provenit de la doar doi producători-exportatori, prețul mediu de import a fost furnizat sub formă de intervale din motive de confidențialitate. |
| --- | --- |

(148)

Întrucât datele au provenit de la doar doi producători-exportatori, prețul mediu de import a fost furnizat sub formă de intervale din motive de confidențialitate.

| (149) | Prețul mediu al importurilor în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 4


  Prețuri de import (EUR/tonă) | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de import mediu (EUR/tonă) | [1 300 -1 400 ] | [1 300 -1 400 ] | [1 300 -1 400 ] | [1 500 -1 600 ] |
| Indice | 100 | 99 | 96 | 113 |
| Sursă: | producătorii-exportatori cooperanți |

(149)

Prețul mediu al importurilor în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

Prețuri de import (EUR/tonă)

Prețuri de import (EUR/tonă)

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Prețul de import mediu (EUR/tonă)

[1 300 -1 400 ]

[1 300 -1 400 ]

[1 300 -1 400 ]

[1 500 -1 600 ]

Indice

Indice

100

100

99

99

96

96

113

113

Sursă:

Sursă:

producătorii-exportatori cooperanți

| (150) | Prețul mediu de import a scăzut cu 1 % între 2018 și 2019, a scăzut cu 4 % între 2018 și 2020 și a crescut cu 13 % între 2018 și perioada investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(150)

Prețul mediu de import a scăzut cu 1 % între 2018 și 2019, a scăzut cu 4 % între 2018 și 2020 și a crescut cu 13 % între 2018 și perioada investigației de reexaminare.

| (151) | Comisia a determinat subcotarea prețurilor în cursul perioadei investigației de reexaminare comparând:






  1. | prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică și |
| --- | --- | --- |

(151)

Comisia a determinat subcotarea prețurilor în cursul perioadei investigației de reexaminare comparând:

1.

prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică și

| 2. | prețurile medii ponderate corespunzătoare pe tip de produs ale importurilor provenite de la producătorii-exportatori cooperanți destinate primului client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), fără taxa antidumping, cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului. |
| --- | --- |

2.

prețurile medii ponderate corespunzătoare pe tip de produs ale importurilor provenite de la producătorii-exportatori cooperanți destinate primului client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), fără taxa antidumping, cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului.

| (152) | Compararea prețurilor a fost efectuată în funcție de tip pentru tranzacții și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri înregistrată de producătorii din cadrul Uniunii incluși în eșantion în perioada investigației de reexaminare. Acesta a arătat o marjă de subcotare medie ponderată situată între 21,6 % și 27 %, fără taxe antidumping, de către importurile din țara în cauză pe piața Uniunii. Cu toate acestea, atunci când a fost efectuată aceeași comparație, inclusiv taxele antidumping, nu s-a observat nicio subcotare. |
| --- | --- |

(152)

Compararea prețurilor a fost efectuată în funcție de tip pentru tranzacții și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri înregistrată de producătorii din cadrul Uniunii incluși în eșantion în perioada investigației de reexaminare. Acesta a arătat o marjă de subcotare medie ponderată situată între 21,6 % și 27 %, fără taxe antidumping, de către importurile din țara în cauză pe piața Uniunii. Cu toate acestea, atunci când a fost efectuată aceeași comparație, inclusiv taxele antidumping, nu s-a observat nicio subcotare.

6.3.3.   Importuri din alte țări terțe decât RPC

Importuri din alte țări terțe decât RPC

| (153) | Importurile produsului care face obiectul reexaminării din alte țări terțe decât RPC au provenit în principal din Thailanda, Ucraina și Regatul Unit. |
| --- | --- |

(153)

Importurile produsului care face obiectul reexaminării din alte țări terțe decât RPC au provenit în principal din Thailanda, Ucraina și Regatul Unit.

| (154) | Volumul agregat al importurilor în Uniune, precum și cota de piață și evoluția prețurilor pentru produsul care face obiectul reexaminării din celelalte țări terțe au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 5


  Importurile din țări terțe











  Țara | | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Thailanda | Volum (tone) | 1 657 | 4 406 | 4 925 | 3 579 |
| | Indice | 100 | 266 | 297 | 216 |
| | Cota de piață | [1,1 -2,1 ] % | [4 -5 ] % | [5 -6 ] % | [3,2 -4,2 ] % |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 1 059 | 1 105 | 962 | 1 071 |
| | Indice | 100 | 104 | 91 | 101 |
| Ucraina | Volum (tone) | 1 275 | 779 | 1 323 | 772 |
| | Indice | 100 | 61 | 104 | 61 |
| | Cota de piață | [0,7 -1,7 ] % | [0,5 -1,5 ] % | [1 -2 ] % | [0,5 -1,5 ] % |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 990 | 800 | 672 | 667 |
| | Indice | 100 | 81 | 68 | 67 |
| Regatul Unit | Volum (tone) | 332 | 542 | 525 | 658 |
| | Indice | 100 | 163 | 158 | 198 |
| | Cota de piață | [0,1 -0,5 ] % | [0,3 -0,7 ] % | [0,4 -0,8 ] % | [0,5 -0,9 ] % |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 3 100 | 2 850 | 2 050 | 2 169 |
| | Indice | 100 | 92 | 66 | 70 |
| Alte țări terțe | Volum (tone) | 4 979 | 4 390 | 2 795 | 1 502 |
| | Indice | 100 | 88 | 56 | 30 |
| | Cota de piață | [4,2 -5,2 ] % | [4 -5 ] % | [2,5 -3,5 ] % | [1 -2 ] % |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 3 469 | 1 668 | 1 832 | 3 628 |
| | Indice | 100 | 48 | 53 | 105 |
| Totalul pentru toate țările terțe, cu excepția țării în cauză | Volum (tone) | 8 243 | 10 117 | 9 568 | 6 511 |
| | Indice | 100 | 123 | 116 | 79 |
| | Cota de piață | [7 -8 ] % | [9,5 -10,5 ] % | [10,5 -11,5 ] % | [6,5 -7,5 ] % |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 2 586 | 1 419 | 1 236 | 1 724 |
| | Indice | 100 | 55 | 48 | 67 |
| Sursă: | Comext |

(154)

Volumul agregat al importurilor în Uniune, precum și cota de piață și evoluția prețurilor pentru produsul care face obiectul reexaminării din celelalte țări terțe au evoluat după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Importurile din țări terțe

Importurile din țări terțe

Țara

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Thailanda

Volum (tone)

1 657

4 406

4 925

3 579

Indice

Indice

100

100

266

266

297

297

216

216

Cota de piață

[1,1 -2,1 ] %

[4 -5 ] %

[5 -6 ] %

[3,2 -4,2 ] %

Preț mediu (EUR/tonă)

1 059

1 105

962

1 071

Indice

Indice

100

100

104

104

91

91

101

101

Ucraina

Volum (tone)

1 275

779

1 323

772

Indice

Indice

100

100

61

61

104

104

61

61

Cota de piață

[0,7 -1,7 ] %

[0,5 -1,5 ] %

[1 -2 ] %

[0,5 -1,5 ] %

Preț mediu (EUR/tonă)

990

800

672

667

Indice

Indice

100

100

81

81

68

68

67

67

Regatul Unit

Volum (tone)

332

542

525

658

Indice

Indice

100

100

163

163

158

158

198

198

Cota de piață

[0,1 -0,5 ] %

[0,3 -0,7 ] %

[0,4 -0,8 ] %

[0,5 -0,9 ] %

Preț mediu (EUR/tonă)

3 100

2 850

2 050

2 169

Indice

Indice

100

100

92

92

66

66

70

70

Alte țări terțe

Volum (tone)

4 979

4 390

2 795

1 502

Indice

Indice

100

100

88

88

56

56

30

30

Cota de piață

[4,2 -5,2 ] %

[4 -5 ] %

[2,5 -3,5 ] %

[1 -2 ] %

Preț mediu (EUR/tonă)

3 469

1 668

1 832

3 628

Indice

Indice

100

100

48

48

53

53

105

105

Totalul pentru toate țările terțe, cu excepția țării în cauză

Volum (tone)

8 243

10 117

9 568

6 511

Indice

Indice

100

100

123

123

116

116

79

79

Cota de piață

[7 -8 ] %

[9,5 -10,5 ] %

[10,5 -11,5 ] %

[6,5 -7,5 ] %

Preț mediu (EUR/tonă)

2 586

1 419

1 236

1 724

Indice

100

55

48

67

Sursă:

Sursă:

Comext

| (155) | În cursul perioadei examinate, volumul importurilor din Thailanda a crescut cu 116 %. Cota de piață a ajuns la [5-6] % în 2020 și a scăzut în cursul perioadei investigației de reexaminare la [3,2-4,2] %. Prețul mediu al importurilor a continuat să fie relativ stabil în cursul perioadei luate în considerare. Din aceleași motive explicate în considerentul 140, cota de piață a tuturor celorlalte țări a fost furnizată sub formă de intervale. |
| --- | --- |

(155)

În cursul perioadei examinate, volumul importurilor din Thailanda a crescut cu 116 %. Cota de piață a ajuns la [5-6] % în 2020 și a scăzut în cursul perioadei investigației de reexaminare la [3,2-4,2] %. Prețul mediu al importurilor a continuat să fie relativ stabil în cursul perioadei luate în considerare. Din aceleași motive explicate în considerentul 140, cota de piață a tuturor celorlalte țări a fost furnizată sub formă de intervale.

| (156) | În cursul perioadei examinate, volumul importurilor din Ucraina au scăzut cu 39 %. Cota de piață a ajuns la [1-2] % în 2020 și a scăzut în cursul perioadei investigației de reexaminare la [0,5-1,5] %. Prețul mediu al importurilor a scăzut cu 33 % în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(156)

În cursul perioadei examinate, volumul importurilor din Ucraina au scăzut cu 39 %. Cota de piață a ajuns la [1-2] % în 2020 și a scăzut în cursul perioadei investigației de reexaminare la [0,5-1,5] %. Prețul mediu al importurilor a scăzut cu 33 % în cursul perioadei luate în considerare.

| (157) | În cursul perioadei examinate, volumul importurilor din Regatul Unit a crescut cu 98 %. Cota de piață a crescut în cursul perioadei investigației de reexaminare la [0,5-0,9] %. Prețul mediu al importurilor a scăzut cu 30 % în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(157)

În cursul perioadei examinate, volumul importurilor din Regatul Unit a crescut cu 98 %. Cota de piață a crescut în cursul perioadei investigației de reexaminare la [0,5-0,9] %. Prețul mediu al importurilor a scăzut cu 30 % în cursul perioadei luate în considerare.

| (158) | În cursul perioadei examinate, volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut cu 70 %. Cota de piață a ajuns la [4-5] % în 2019 și a scăzut în cursul perioadei investigației de reexaminare la [1-2] %. În ansamblu, prețul mediu de import a crescut cu 5 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(158)

În cursul perioadei examinate, volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut cu 70 %. Cota de piață a ajuns la [4-5] % în 2019 și a scăzut în cursul perioadei investigației de reexaminare la [1-2] %. În ansamblu, prețul mediu de import a crescut cu 5 % în cursul perioadei examinate.

| (159) | Volumul importurilor din toate țările terțe, altele decât țara în cauză, a scăzut cu 21 % în cursul perioadei examinate. De asemenea, cota de piață a importurilor din toate țările terțe, altele decât țara în cauză, a scăzut la [6,5-7,5] % în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(159)

Volumul importurilor din toate țările terțe, altele decât țara în cauză, a scăzut cu 21 % în cursul perioadei examinate. De asemenea, cota de piață a importurilor din toate țările terțe, altele decât țara în cauză, a scăzut la [6,5-7,5] % în cursul perioadei investigației de reexaminare.

6.4.   Situația economică a industriei Uniunii

Situația economică a industriei Uniunii

6.4.1.   Observații generale

Observații generale

| (160) | Evaluarea situației economice a industriei Uniunii a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(160)

Evaluarea situației economice a industriei Uniunii a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate.

| (161) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 20, pentru evaluarea situației economice a industriei Uniunii s-a recurs la eșantionare. Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor cuprinse în informațiile furnizate de solicitant, verificate încrucișat cu răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion și cu statisticile oficiale disponibile. Datele se refereau la toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion și a statisticilor oficiale disponibile. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(161)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 20, pentru evaluarea situației economice a industriei Uniunii s-a recurs la eșantionare. Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor cuprinse în informațiile furnizate de solicitant, verificate încrucișat cu răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion și cu statisticile oficiale disponibile. Datele se refereau la toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion și a statisticilor oficiale disponibile. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune.

| (162) | Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(162)

Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.

| (163) | Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul forței de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital. |
| --- | --- |

(163)

Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul forței de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital.

6.4.2.   Indicatorii macroeconomici

Indicatorii macroeconomici

6.4.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

| (164) | Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 6


  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (tone) | 354 212 | 294 365 | 237 208 | 196 050 |
| Indice | 100 | 83 | 67 | 55 |
| Capacitate de producție (tone) | 462 885 | 393 154 | 378 657 | 365 740 |
| Indice | 100 | 85 | 82 | 79 |
| Gradul de utilizare a capacității de producție | 76,5  % | 74,9  % | 62,6  % | 53,6  % |
| Indice | 100 | 98 | 82 | 70 |
| Sursă: | ESTA, răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion |

(164)

Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Volumul producției (tone)

354 212

294 365

237 208

196 050

Indice

Indice

100

100

83

83

67

67

55

55

Capacitate de producție (tone)

462 885

393 154

378 657

365 740

Indice

Indice

100

100

85

85

82

82

79

79

Gradul de utilizare a capacității de producție

76,5  %

74,9  %

62,6  %

53,6  %

Indice

Indice

100

100

98

98

82

82

70

70

Sursă:

Sursă:

ESTA, răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion

| (165) | Volumul producției a atins niveluri minime record în perioada investigației de reexaminare. Randamentul investițiilor a scăzut cu 45 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Mai precis, a scăzut cu 17 % în perioada cuprinsă între 2018 și 2019, apoi a scăzut cu peste 19 % în perioada cuprinsă între 2019 și 2020 și cu peste 17 % în perioada cuprinsă între 2020 și perioada investigației de reexaminare. Această scădere a fost rezultatul scăderii consumului de la nivelul Uniunii, astfel cum se arată în secțiunea 6.2 de mai sus. |
| --- | --- |

(165)

Volumul producției a atins niveluri minime record în perioada investigației de reexaminare. Randamentul investițiilor a scăzut cu 45 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Mai precis, a scăzut cu 17 % în perioada cuprinsă între 2018 și 2019, apoi a scăzut cu peste 19 % în perioada cuprinsă între 2019 și 2020 și cu peste 17 % în perioada cuprinsă între 2020 și perioada investigației de reexaminare. Această scădere a fost rezultatul scăderii consumului de la nivelul Uniunii, astfel cum se arată în secțiunea 6.2 de mai sus.

| (166) | Capacitatea de producție a urmat o tendință similară, întrucât a scăzut în general cu 21 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(166)

Capacitatea de producție a urmat o tendință similară, întrucât a scăzut în general cu 21 % în cursul perioadei examinate.

| (167) | Comisia a observat că scăderea capacității de producție s-a datorat, în parte, a două societăți din rândul nesolicitanților care au încetat producția produsului similar în 2020, AMTP Roman din România și Vallourec Deutschland din Germania. Aceasta din urmă și-a închis fabrica de producție din Reisholz, Germania, în iunie 2020 și fabrica de producție din Rath, la sfârșitul anului 2021. |
| --- | --- |

(167)

Comisia a observat că scăderea capacității de producție s-a datorat, în parte, a două societăți din rândul nesolicitanților care au încetat producția produsului similar în 2020, AMTP Roman din România și Vallourec Deutschland din Germania. Aceasta din urmă și-a închis fabrica de producție din Reisholz, Germania, în iunie 2020 și fabrica de producție din Rath, la sfârșitul anului 2021.

| (168) | Scăderea în paralel a volumului producției și a capacității de producție în cursul perioadei examinate a condus la o scădere a gradului de utilizare a capacității de producție, cu 30 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(168)

Scăderea în paralel a volumului producției și a capacității de producție în cursul perioadei examinate a condus la o scădere a gradului de utilizare a capacității de producție, cu 30 % în cursul perioadei examinate.

| (169) | Deși utilizarea capacității nu este principalul factor determinant al profitabilității, aceasta are un impact direct asupra rezultatelor, prin creșterea ponderii costurilor fixe. Utilizarea capacității a fost realizată la un nivel foarte scăzut, generând o situație de fragilitate ridicată pentru industrie. |
| --- | --- |

(169)

Deși utilizarea capacității nu este principalul factor determinant al profitabilității, aceasta are un impact direct asupra rezultatelor, prin creșterea ponderii costurilor fixe. Utilizarea capacității a fost realizată la un nivel foarte scăzut, generând o situație de fragilitate ridicată pentru industrie.

6.4.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

| (170) | Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 7


  Volumul captiv și cota de piață (tone) | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul total al vânzărilor pe piața Uniunii – (piața liberă și piața captivă) | 102 246 | 96 910 | 84 406 | 92 851 |
| Indice | 100 | 95 | 83 | 91 |
| Cota de piață în consumul total | 91,4  % | 89,3  % | 88,6  % | 90,9  % |
| Indice | 100 | 98 | 97 | 99 |
| Vânzări pe piața captivă | [4 500 -5 500 ] | [9 000 -10 000 ] | [5 500 -6 500 ] | [6 000 -7 000 ] |
| Indice | 100 | 188 | 119 | 126 |
| Cota de piață a vânzărilor pe piața captivă | [3,6  %-5,6  %] | [7,9  %-9,9  %] | [6,0  %-7,0  %] | [6,0  %-7,0  %] |
| Indice | 100 | 193 | 140 | 138 |
| Vânzările pe piața liberă | [95 000 - 99 000 ] | [85 000 -89 000 ] | [75 000 - 79 000 ] | [85 000 - 89 000 ] |
| Indice | 100 | 90 | 81 | 89 |
| Cota de piață a vânzărilor pe piața liberă din consumul total | [83  %-88  %] | [77  %-82  %] | [79  %-84  %] | [82  %-87  %] |
| Indice | 100 | 93 | 95 | 97 |
| Sursă: | ESTA, răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion |

(170)

Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Volumul captiv și cota de piață (tone)

Volumul captiv și cota de piață (tone)

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Volumul total al vânzărilor pe piața Uniunii – (piața liberă și piața captivă)

102 246

96 910

84 406

92 851

Indice

Indice

100

100

95

95

83

83

91

91

Cota de piață în consumul total

91,4  %

89,3  %

88,6  %

90,9  %

Indice

Indice

100

100

98

98

97

97

99

99

Vânzări pe piața captivă

[4 500 -5 500 ]

[9 000 -10 000 ]

[5 500 -6 500 ]

[6 000 -7 000 ]

Indice

Indice

100

100

188

188

119

119

126

126

Cota de piață a vânzărilor pe piața captivă

[3,6  %-5,6  %]

[7,9  %-9,9  %]

[6,0  %-7,0  %]

[6,0  %-7,0  %]

Indice

Indice

100

100

193

193

140

140

138

138

Vânzările pe piața liberă

[95 000 - 99 000 ]

[85 000 -89 000 ]

[75 000 - 79 000 ]

[85 000 - 89 000 ]

Indice

Indice

100

100

90

90

81

81

89

89

Cota de piață a vânzărilor pe piața liberă din consumul total

[83  %-88  %]

[77  %-82  %]

[79  %-84  %]

[82  %-87  %]

Indice

Indice

100

100

93

93

95

95

97

97

Sursă:

Sursă:

ESTA, răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion

| (171) | Vânzările totale ale industriei din Uniune pe piața Uniunii (piața liberă și piața captivă) au scăzut considerabil, cu 9 %, în cursul perioadei examinate. În special, vânzările au scăzut cu 5 % între 2018 și 2019, apoi au scăzut cu peste 12 % între 2019 și 2020 și au crescut cu peste 9 % între 2020 și perioada investigației de reexaminare. În cursul perioadei investigației de reexaminare, cota de piață din consumul total al industriei din Uniune a ajuns la 90,9 % și a scăzut cu 1 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(171)

Vânzările totale ale industriei din Uniune pe piața Uniunii (piața liberă și piața captivă) au scăzut considerabil, cu 9 %, în cursul perioadei examinate. În special, vânzările au scăzut cu 5 % între 2018 și 2019, apoi au scăzut cu peste 12 % între 2019 și 2020 și au crescut cu peste 9 % între 2020 și perioada investigației de reexaminare. În cursul perioadei investigației de reexaminare, cota de piață din consumul total al industriei din Uniune a ajuns la 90,9 % și a scăzut cu 1 % în cursul perioadei examinate.

6.4.2.3.   Creșterea economică

Creșterea economică

| (172) | În timp ce consumul a scăzut cu 9 %, volumele de producție ale industriei din Uniune au scăzut cu 45 %, iar volumul vânzărilor pe piața Uniunii (piața liberă și piața captivă) a scăzut cu 9 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(172)

În timp ce consumul a scăzut cu 9 %, volumele de producție ale industriei din Uniune au scăzut cu 45 %, iar volumul vânzărilor pe piața Uniunii (piața liberă și piața captivă) a scăzut cu 9 % în cursul perioadei examinate.

6.4.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (173) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 8


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați | 2 114 | 1 729 | 1 568 | 1 270 |
| Indice | 100 | 82 | 74 | 60 |
| Productivitate (tone/salariat) | 168 | 170 | 151 | 154 |
| Indice | 100 | 102 | 90 | 92 |
| Sursă: | ESTA, răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion |

(173)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Numărul de angajați

2 114

1 729

1 568

1 270

Indice

Indice

100

100

82

82

74

74

60

60

Productivitate (tone/salariat)

168

170

151

154

Indice

Indice

100

100

102

102

90

90

92

92

Sursă:

Sursă:

ESTA, răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion

| (174) | Nivelul ocupării forței de muncă în industria din Uniune a scăzut în cursul perioadei examinate, cu 40 %, urmând aceeași tendință ca și în cazul volumelor de producție din Uniune. |
| --- | --- |

(174)

Nivelul ocupării forței de muncă în industria din Uniune a scăzut în cursul perioadei examinate, cu 40 %, urmând aceeași tendință ca și în cazul volumelor de producție din Uniune.

| (175) | Productivitatea forței de muncă a producătorilor din Uniune, măsurată ca producție (tone) pe persoană angajată pe an, a scăzut cu 8 % în perioada în cauză din cauza scăderii pieței cererii și a scăderii ulterioare a producției. |
| --- | --- |

(175)

Productivitatea forței de muncă a producătorilor din Uniune, măsurată ca producție (tone) pe persoană angajată pe an, a scăzut cu 8 % în perioada în cauză din cauza scăderii pieței cererii și a scăderii ulterioare a producției.

6.4.2.5.   Importanța marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

Importanța marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (176) | Toate marjele de dumping stabilite în cursul prezentei investigații de reexaminare au fost semnificativ superioare nivelului de minimis. În același timp, nivelul importurilor din RPC în Uniune în cursul perioadei investigației de reexaminare a fost relativ limitat, reprezentând doar [2,5-3,5] % din consumul de la nivelul Uniunii. Prin urmare, impactul importanței marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune a fost destul de limitat. |
| --- | --- |

(176)

Toate marjele de dumping stabilite în cursul prezentei investigații de reexaminare au fost semnificativ superioare nivelului de minimis. În același timp, nivelul importurilor din RPC în Uniune în cursul perioadei investigației de reexaminare a fost relativ limitat, reprezentând doar [2,5-3,5] % din consumul de la nivelul Uniunii. Prin urmare, impactul importanței marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune a fost destul de limitat.

6.4.3.   Indicatorii microeconomici

Indicatorii microeconomici

6.4.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (177) | În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion către clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 9


  Prețurile de vânzare și costul de producție în Uniune (EUR/tonă) | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune pe piața totală | 1 328 | 1 331 | 1 249 | 1 312 |
| Indice | 100 | 100 | 94 | 98 |
| Prețurile de vânzare unitare medii pe piața captivă (55) | [900 -1 100 ] | [1 100 -1 300 ] | [1 100 -1 300 ] | [1 100 -1 300 ] |
| Indice | 100 | 115 | 106 | 116 |
| Prețurile de vânzare unitare medii pe piața liberă | 1 353 | 1 354 | 1 265 | 1 321 |
| Indice | 100 | 100 | 94 | 98 |
| Costul unitar de producție | 1 227 | 1 221 | 1 217 | 1 416 |
| Indice | 100 | 100 | 99 | 115 |
| Sursă: | răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion |

(177)

În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion către clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Prețurile de vânzare și costul de producție în Uniune (EUR/tonă)

Prețurile de vânzare și costul de producție în Uniune (EUR/tonă)

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune pe piața totală

1 328

1 331

1 249

1 312

Indice

Indice

100

100

100

100

94

94

98

98

Prețurile de vânzare unitare medii pe piața captivă (55)

55

[900 -1 100 ]

[1 100 -1 300 ]

[1 100 -1 300 ]

[1 100 -1 300 ]

Indice

Indice

100

100

115

115

106

106

116

116

Prețurile de vânzare unitare medii pe piața liberă

1 353

1 354

1 265

1 321

Indice

Indice

100

100

100

100

94

94

98

98

Costul unitar de producție

1 227

1 221

1 217

1 416

Indice

Indice

100

100

100

100

99

99

115

115

Sursă:

Sursă:

răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion

| (178) | În cursul perioadei examinate, prețul industriei din Uniune pe piața liberă a scăzut cu peste 2 %, iar costul unitar de producție a crescut cu 15 %. După instituirea măsurilor antidumping asupra importurilor din China în noiembrie 2016, producătorii din Uniune și-au putut menține prețurile de vânzare în Uniune între 2018 și 2019. Cu toate acestea, prețul unitar de vânzare a scăzut cu peste 6 % între 2019 și 2020. Ulterior, aceasta s-a îmbunătățit cu peste 4 % între 2020 și 2021. |
| --- | --- |

(178)

În cursul perioadei examinate, prețul industriei din Uniune pe piața liberă a scăzut cu peste 2 %, iar costul unitar de producție a crescut cu 15 %. După instituirea măsurilor antidumping asupra importurilor din China în noiembrie 2016, producătorii din Uniune și-au putut menține prețurile de vânzare în Uniune între 2018 și 2019. Cu toate acestea, prețul unitar de vânzare a scăzut cu peste 6 % între 2019 și 2020. Ulterior, aceasta s-a îmbunătățit cu peste 4 % între 2020 și 2021.

| (179) | Costul unitar de producție a rămas stabil între 2018 și 2019, a scăzut ușor cu 1 % între 2018 și 2020 și a crescut cu 15 % în cursul perioadei examinate. Acesta a crescut cu peste 16 % între 2020 și 2021, reflectând creșterea ridicată a costurilor energiei și materiilor prime în aceeași perioadă. |
| --- | --- |

(179)

Costul unitar de producție a rămas stabil între 2018 și 2019, a scăzut ușor cu 1 % între 2018 și 2020 și a crescut cu 15 % în cursul perioadei examinate. Acesta a crescut cu peste 16 % între 2020 și 2021, reflectând creșterea ridicată a costurilor energiei și materiilor prime în aceeași perioadă.

6.4.3.2.   Costurile cu forța de muncă

Costurile cu forța de muncă

| (180) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 10


  Costurile medii cu forța de muncă per angajat | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile medii cu forța de muncă pe angajat (EUR) | 62 122 | 64 071 | 66 134 | 65 599 |
| Indice | 100 | 103 | 106 | 106 |
| Sursă: | răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion |

(180)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Costurile medii cu forța de muncă pe angajat (EUR)

62 122

64 071

66 134

65 599

Indice

Indice

100

100

103

103

106

106

106

106

Sursă:

Sursă:

răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion

| (181) | Costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut cu 3 % între 2018 și 2019. Acestea au crescut cu 6 % între 2018 și 2020, În ansamblu, acestea au crescut cu 6 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(181)

Costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut cu 3 % între 2018 și 2019. Acestea au crescut cu 6 % între 2018 și 2020, În ansamblu, acestea au crescut cu 6 % în cursul perioadei examinate.

6.4.3.3.   Stocurile

Stocurile

| (182) | Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 11


  Stocurile | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (tone) | 22 334 | 19 256 | 14 497 | 13 692 |
| Indice | 100 | 86 | 65 | 61 |
| Stocurile finale, exprimate ca procent din producție | 8,8 | 8,7 | 8,1 | 8,9 |
| Indice | 100 | 99 | 93 | 102 |
| Sursă: | răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion |

(182)

Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 11

Tabelul 11

Stocurile

Stocurile

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Stocuri finale (tone)

22 334

19 256

14 497

13 692

Indice

Indice

100

100

86

86

65

65

61

61

Stocurile finale, exprimate ca procent din producție

8,8

8,7

8,1

8,9

Indice

Indice

100

100

99

99

93

93

102

102

Sursă:

Sursă:

răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion

| (183) | Nivelul stocurilor finale ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion a rămas stabil în raport cu producția. În cursul perioadei examinate, nivelul stocurilor finale a scăzut cu 39 %. Producătorii din Uniune păstrează, de obicei, doar un nivel scăzut al stocurilor. Prin urmare, stocurile nu sunt considerate un indicator de prejudiciu important pentru această industrie. Acest lucru este, de asemenea, confirmat prin analizarea evoluției stocurilor finale ca procentaj din producție. În cursul perioadei de investigație, unii producători au produs stocuri mai puține și mai reduse pentru a face față situației lor financiare dificile în 2020 și 2021 (a se vedea tabelul 6). |
| --- | --- |

(183)

Nivelul stocurilor finale ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion a rămas stabil în raport cu producția. În cursul perioadei examinate, nivelul stocurilor finale a scăzut cu 39 %. Producătorii din Uniune păstrează, de obicei, doar un nivel scăzut al stocurilor. Prin urmare, stocurile nu sunt considerate un indicator de prejudiciu important pentru această industrie. Acest lucru este, de asemenea, confirmat prin analizarea evoluției stocurilor finale ca procentaj din producție. În cursul perioadei de investigație, unii producători au produs stocuri mai puține și mai reduse pentru a face față situației lor financiare dificile în 2020 și 2021 (a se vedea tabelul 6).

6.4.3.4.   Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

| (184) | Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 12


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada investigației de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări) | 9,3 | 9,9 | 3,8 | -7,2 |
| Indice | 100 | 106 | 41 | -77 |
| Flux de lichidități (EUR) | 54 041 814 | 65 623 240 | 56 907 181 | 6 140 456 |
| Indice | 100 | 121 | 105 | 11 |
| Investiții (EUR) | 26 907 236 | 9 977 233 | 3 253 779 | 4 952 232 |
| Indice | 100 | 37 | 12 | 18 |
| Randamentul investițiilor | 10,6  % | 22,3  % | 18,1  % | 0,3  % |
| Indice | 100 | 211 | 171 | 3 |
| Sursă: | răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion |

(184)

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 12

Tabelul 12

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2018

2019

2020

Perioada investigației de reexaminare

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări)

9,3

9,9

3,8

-7,2

Indice

Indice

100

100

106

106

41

41

-77

-77

Flux de lichidități (EUR)

54 041 814

65 623 240

56 907 181

6 140 456

Indice

Indice

100

100

121

121

105

105

11

11

Investiții (EUR)

26 907 236

9 977 233

3 253 779

4 952 232

Indice

Indice

100

100

37

37

12

12

18

18

Randamentul investițiilor

10,6  %

22,3  %

18,1  %

0,3  %

Indice

Indice

100

100

211

211

171

171

3

3

Sursă:

Sursă:

răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion

| (185) | Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri obținută din vânzările respective. Profitabilitatea globală a scăzut de la 9,3 % în 2018 până la [-7,2] % în perioada de investigație. Ea a rămas aproape la același nivel între 2019 și 2018, în timp ce între 2018 și 2020 a scăzut cu 59 %. Profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a scăzut cu [-77] % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(185)

Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri obținută din vânzările respective. Profitabilitatea globală a scăzut de la 9,3 % în 2018 până la [-7,2] % în perioada de investigație. Ea a rămas aproape la același nivel între 2019 și 2018, în timp ce între 2018 și 2020 a scăzut cu 59 %. Profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a scăzut cu [-77] % în cursul perioadei examinate.

| (186) | În urma comunicării constatărilor, producătorii-exportatori cooperanți au susținut că Comisia nu a explicat modul în care deteriorarea profitabilității a fost legată de creșterea prețurilor de import din țara în cauză. |
| --- | --- |

(186)

În urma comunicării constatărilor, producătorii-exportatori cooperanți au susținut că Comisia nu a explicat modul în care deteriorarea profitabilității a fost legată de creșterea prețurilor de import din țara în cauză.

| (187) | Astfel cum a fost explicat în considerentul 200, Comisia a concluzionat că prejudiciul important suferit de industria din Uniune nu a fost cauzat de importurile din RPC. Pe această bază, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(187)

Astfel cum a fost explicat în considerentul 200, Comisia a concluzionat că prejudiciul important suferit de industria din Uniune nu a fost cauzat de importurile din RPC. Pe această bază, afirmația a fost respinsă.

| (188) | Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Fluxul net de lichidități a crescut cu 21 % în perioada 2018-2019 și a rămas stabil între 2018 și 2020. Cu toate acestea, fluxul net de lichidități a înregistrat o scădere globală de 89 % în cursul perioadei examinate, urmând tendința de profitabilitate a vânzărilor. |
| --- | --- |

(188)

Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Fluxul net de lichidități a crescut cu 21 % în perioada 2018-2019 și a rămas stabil între 2018 și 2020. Cu toate acestea, fluxul net de lichidități a înregistrat o scădere globală de 89 % în cursul perioadei examinate, urmând tendința de profitabilitate a vânzărilor.

| (189) | Randamentul investițiilor este profitul exprimat în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, care reflectă nivelul de depreciere a activelor. În ansamblu, acesta a scăzut cu 97 % în cursul perioadei examinate. În special, acesta a crescut cu 111 % între 2018 și 2019, în principal datorită nivelului profitului atins în 2019, a crescut cu 71 % între 2018 și 2020 și a scăzut cu 97 % între 2018 și 2021, astfel cum s-a menționat deja, din cauza nivelului scăzut al profiturilor din 2021. |
| --- | --- |

(189)

Randamentul investițiilor este profitul exprimat în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, care reflectă nivelul de depreciere a activelor. În ansamblu, acesta a scăzut cu 97 % în cursul perioadei examinate. În special, acesta a crescut cu 111 % între 2018 și 2019, în principal datorită nivelului profitului atins în 2019, a crescut cu 71 % între 2018 și 2020 și a scăzut cu 97 % între 2018 și 2021, astfel cum s-a menționat deja, din cauza nivelului scăzut al profiturilor din 2021.

| (190) | Comisia a observat că, în pofida marjelor de profit scăzute începând din 2020, industria din Uniune a menținut un nivel echitabil de productivitate și nu a încetat niciodată să își optimizeze procesul de producție, logistica, vânzările și comercializarea, continuând să investească. |
| --- | --- |

(190)

Comisia a observat că, în pofida marjelor de profit scăzute începând din 2020, industria din Uniune a menținut un nivel echitabil de productivitate și nu a încetat niciodată să își optimizeze procesul de producție, logistica, vânzările și comercializarea, continuând să investească.

| (191) | Nivelul ridicat al investițiilor care urmează să fie realizate de industria Uniunii demonstrează voința sa puternică de a se adapta, de a se îmbunătăți și de a rămâne pe piață în ciuda dificultăților economice. |
| --- | --- |

(191)

Nivelul ridicat al investițiilor care urmează să fie realizate de industria Uniunii demonstrează voința sa puternică de a se adapta, de a se îmbunătăți și de a rămâne pe piață în ciuda dificultăților economice.

| (192) | Performanța financiară slabă a industriei Uniunii în cursul perioadei examinate a limitat capacitatea acesteia de a mobiliza capitaluri. Industria Uniunii este o industrie care utilizează intens capitalul și care se caracterizează prin investiții substanțiale. Fluxul net de lichidități în cursul perioadei examinate a fost prea scăzut pentru a acoperi astfel de investiții substanțiale. |
| --- | --- |

(192)

Performanța financiară slabă a industriei Uniunii în cursul perioadei examinate a limitat capacitatea acesteia de a mobiliza capitaluri. Industria Uniunii este o industrie care utilizează intens capitalul și care se caracterizează prin investiții substanțiale. Fluxul net de lichidități în cursul perioadei examinate a fost prea scăzut pentru a acoperi astfel de investiții substanțiale.

6.5.   Concluzie privind prejudiciul

Concluzie privind prejudiciul

| (193) | Evoluția indicatorilor microeconomici și macroeconomici în perioada examinată a indicat că situația financiară a industriei Uniunii s-a deteriorat. În ansamblu, tendințele principalilor indicatori economici s-au deteriorat în perioada examinată. |
| --- | --- |

(193)

Evoluția indicatorilor microeconomici și macroeconomici în perioada examinată a indicat că situația financiară a industriei Uniunii s-a deteriorat. În ansamblu, tendințele principalilor indicatori economici s-au deteriorat în perioada examinată.

| (194) | Investigația a indicat că toți indicatorii de prejudiciu au prezentat un model negativ în cursul perioadei examinate. În contextul scăderii cererii cu 9 %, atât volumul vânzărilor pe piața liberă, cât și producția au scăzut cu 9 % și, respectiv, cu 45 %. Acest fapt a determinat o scădere a capacității de 21 % și a ocupării forței de muncă cu 40 %. Întrucât scăderea producției a fost mai rapidă (45 % în cursul perioadei examinate) decât scăderea capacității și a ocupării forței de muncă, gradul de utilizare a capacității și productivitatea au scăzut, de asemenea, cu 30 % și, respectiv, 8 %. |
| --- | --- |

(194)

Investigația a indicat că toți indicatorii de prejudiciu au prezentat un model negativ în cursul perioadei examinate. În contextul scăderii cererii cu 9 %, atât volumul vânzărilor pe piața liberă, cât și producția au scăzut cu 9 % și, respectiv, cu 45 %. Acest fapt a determinat o scădere a capacității de 21 % și a ocupării forței de muncă cu 40 %. Întrucât scăderea producției a fost mai rapidă (45 % în cursul perioadei examinate) decât scăderea capacității și a ocupării forței de muncă, gradul de utilizare a capacității și productivitatea au scăzut, de asemenea, cu 30 % și, respectiv, 8 %.

| (195) | În cursul aceleiași perioade, prețul unitar mediu pe piața muncii a scăzut, de asemenea, cu peste 2 %, în timp ce costul unitar de producție a crescut cu 15 %. În consecință, profitabilitatea a scăzut cu [-77] % în cursul perioadei examinate, iar profitul a scăzut de la 9,3 % în 2018 la [-7,2] % în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(195)

În cursul aceleiași perioade, prețul unitar mediu pe piața muncii a scăzut, de asemenea, cu peste 2 %, în timp ce costul unitar de producție a crescut cu 15 %. În consecință, profitabilitatea a scăzut cu [-77] % în cursul perioadei examinate, iar profitul a scăzut de la 9,3 % în 2018 la [-7,2] % în cursul perioadei investigației de reexaminare.

| (196) | În consecință, indicatorii de prejudiciu arată că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei investigației de reexaminare, deoarece și-a redus prețurile de vânzare în pofida creșterii costurilor de producție, ceea ce a condus la scăderea bruscă a profitabilității sale, lucru care a afectat negativ investițiile, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități. |
| --- | --- |

(196)

În consecință, indicatorii de prejudiciu arată că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei investigației de reexaminare, deoarece și-a redus prețurile de vânzare în pofida creșterii costurilor de producție, ceea ce a condus la scăderea bruscă a profitabilității sale, lucru care a afectat negativ investițiile, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități.

| (197) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(197)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (198) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(198)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii.

| (199) | Investigația a arătat că volumul importurilor din China a crescut cu 104 %, de la [1 300-1 400] de tone la [2 800-2 900] de tone, în cursul perioadei examinate. Cota lor de piață a crescut, de asemenea, de peste două ori, de la [1-3] % la [2,5-3,5] %, dar a rămas cu mult sub cota lor de piață de 26,8 % observată în cursul perioadei de investigație a investigației inițiale. Mai important, prețul mediu de vânzare al importurilor din RPC [1 500-1 600] EUR/tonă a fost mai mare decât prețul mediu de vânzare al industriei din Uniune (1 321 EUR/tonă) și costul său mediu de producție (1 416 EUR/tonă) în cursul perioadei investigației de reexaminare. În plus, la comparația în funcție de tipul de produs, Comisia nu a stabilit subcotarea atunci când taxele au fost incluse în prețurile producătorilor-exportatori. În consecință, în pofida creșterii volumelor și a cotei de piață, importurile din RPC nu au cauzat prejudicii industriei din Uniune în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(199)

Investigația a arătat că volumul importurilor din China a crescut cu 104 %, de la [1 300-1 400] de tone la [2 800-2 900] de tone, în cursul perioadei examinate. Cota lor de piață a crescut, de asemenea, de peste două ori, de la [1-3] % la [2,5-3,5] %, dar a rămas cu mult sub cota lor de piață de 26,8 % observată în cursul perioadei de investigație a investigației inițiale. Mai important, prețul mediu de vânzare al importurilor din RPC [1 500-1 600] EUR/tonă a fost mai mare decât prețul mediu de vânzare al industriei din Uniune (1 321 EUR/tonă) și costul său mediu de producție (1 416 EUR/tonă) în cursul perioadei investigației de reexaminare. În plus, la comparația în funcție de tipul de produs, Comisia nu a stabilit subcotarea atunci când taxele au fost incluse în prețurile producătorilor-exportatori. În consecință, în pofida creșterii volumelor și a cotei de piață, importurile din RPC nu au cauzat prejudicii industriei din Uniune în cursul perioadei investigației de reexaminare.

| (200) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că prejudiciul important suferit de industria din Uniune nu ar fi putut fi cauzat de importurile din China. |
| --- | --- |

(200)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că prejudiciul important suferit de industria din Uniune nu ar fi putut fi cauzat de importurile din China.

7.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

| (201) | Comisia a concluzionat, în considerentul 200, că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în perioada investigației de reexaminare. Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă ar exista probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(201)

Comisia a concluzionat, în considerentul 200, că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în perioada investigației de reexaminare. Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă ar exista probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

| (202) | În acest sens, Comisia a analizat următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC, relația dintre prețurile din Uniune și prețurile chineze, relația dintre prețurile de export către țări terțe și nivelul prețurilor din Uniune, atractivitatea pieței Uniunii și impactul importurilor potențiale din RPC asupra situației industriei din Uniune în cazul expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(202)

În acest sens, Comisia a analizat următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC, relația dintre prețurile din Uniune și prețurile chineze, relația dintre prețurile de export către țări terțe și nivelul prețurilor din Uniune, atractivitatea pieței Uniunii și impactul importurilor potențiale din RPC asupra situației industriei din Uniune în cazul expirării măsurilor.

7.1.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

| (203) | Capacitatea de producție din RPC pentru produsul în cauză este estimată la 5 milioane de tone pe an. Capacitatea neutilizată disponibilă în China a reprezentat aproximativ 2,7 milioane de tone pe an, ceea ce depășește de aproape 27 de ori consumul produsului în cauză pe piața Uniunii, care s-a ridicat la 102 189 de tone în perioada investigației de reexaminare. Astfel, există un excedent important al ofertei față de cerere pe piața chineză. În consecință, acest lucru ar reprezenta un stimulent suplimentar pentru ca producătorii chinezi să se concentreze din ce în ce mai mult pe piețele de export în cazul în care apar noi oportunități. |
| --- | --- |

(203)

Capacitatea de producție din RPC pentru produsul în cauză este estimată la 5 milioane de tone pe an. Capacitatea neutilizată disponibilă în China a reprezentat aproximativ 2,7 milioane de tone pe an, ceea ce depășește de aproape 27 de ori consumul produsului în cauză pe piața Uniunii, care s-a ridicat la 102 189 de tone în perioada investigației de reexaminare. Astfel, există un excedent important al ofertei față de cerere pe piața chineză. În consecință, acest lucru ar reprezenta un stimulent suplimentar pentru ca producătorii chinezi să se concentreze din ce în ce mai mult pe piețele de export în cazul în care apar noi oportunități.

7.2.   Atractivitatea pieței Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii

| (204) | Astfel cum s-a stabilit în secțiunea 4.2 de mai sus, piața Uniunii este atractivă în ceea ce privește dimensiunea și prețurile sale. În prezent, Uniunea este cea mai mare piață de produs care face obiectul reexaminării din lume în ceea ce privește volumele. De asemenea, dispune de o infrastructură logistică solidă, cu porturi, instalații de depozitare și distribuție bine echipate și un nivel ridicat de consum industrial. |
| --- | --- |

(204)

Astfel cum s-a stabilit în secțiunea 4.2 de mai sus, piața Uniunii este atractivă în ceea ce privește dimensiunea și prețurile sale. În prezent, Uniunea este cea mai mare piață de produs care face obiectul reexaminării din lume în ceea ce privește volumele. De asemenea, dispune de o infrastructură logistică solidă, cu porturi, instalații de depozitare și distribuție bine echipate și un nivel ridicat de consum industrial.

| (205) | În plus, astfel cum se indică în considerentul 152, Comisia a stabilit că, în absența măsurilor, importurile din RPC ar subcota în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune. În plus, prețul mediu de import al producătorilor-exportatori chinezi către principalele destinații din țări terțe (Coreea de Sud, India, Thailanda etc.) de 1 135 EUR/tonă (56) a fost mai mic decât prețul mediu de vânzare al industriei din Uniune, de 1 321 EUR/tonă pe piața liberă, în perioada investigației de reexaminare. În consecință, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, producătorii-exportatori au stimulente puternice pentru a-și crește vânzările către Uniune la prețuri mai mici decât cele percepute de industria din Uniune în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(205)

În plus, astfel cum se indică în considerentul 152, Comisia a stabilit că, în absența măsurilor, importurile din RPC ar subcota în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune. În plus, prețul mediu de import al producătorilor-exportatori chinezi către principalele destinații din țări terțe (Coreea de Sud, India, Thailanda etc.) de 1 135 EUR/tonă (56) a fost mai mic decât prețul mediu de vânzare al industriei din Uniune, de 1 321 EUR/tonă pe piața liberă, în perioada investigației de reexaminare. În consecință, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, producătorii-exportatori au stimulente puternice pentru a-și crește vânzările către Uniune la prețuri mai mici decât cele percepute de industria din Uniune în cursul perioadei investigației de reexaminare.

56

| (206) | Prin urmare, piața Uniunii este considerată foarte atractivă pentru producătorii chinezi și se poate concluziona că, în cazul expirării măsurilor, capacitățile neutilizate disponibile în RPC ar fi utilizate, cel puțin parțial, pentru a crește semnificativ exporturile către piața Uniunii la prețuri de dumping și prejudiciabile. Atractivitatea pieței Uniunii, astfel cum este descrisă mai sus, ar conduce la o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC. Întrucât produsul în cauză este un produs destul de omogen din punctul de vedere al calității, nivelul prețului este cel mai important factor atunci când se decide dacă să se cumpere de la producătorii din Uniune sau de la producătorii-exportatori chinezi. Scăderea bruscă a exporturilor chineze ca răspuns la măsurile antidumping indică faptul că clienții pot trece cu ușurință la furnizorul cu cel mai competitiv preț (și anume, de la producătorii-exportatori chinezi la producătorii din Uniune sau viceversa în cazul expirării măsurii). |
| --- | --- |

(206)

Prin urmare, piața Uniunii este considerată foarte atractivă pentru producătorii chinezi și se poate concluziona că, în cazul expirării măsurilor, capacitățile neutilizate disponibile în RPC ar fi utilizate, cel puțin parțial, pentru a crește semnificativ exporturile către piața Uniunii la prețuri de dumping și prejudiciabile. Atractivitatea pieței Uniunii, astfel cum este descrisă mai sus, ar conduce la o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC. Întrucât produsul în cauză este un produs destul de omogen din punctul de vedere al calității, nivelul prețului este cel mai important factor atunci când se decide dacă să se cumpere de la producătorii din Uniune sau de la producătorii-exportatori chinezi. Scăderea bruscă a exporturilor chineze ca răspuns la măsurile antidumping indică faptul că clienții pot trece cu ușurință la furnizorul cu cel mai competitiv preț (și anume, de la producătorii-exportatori chinezi la producătorii din Uniune sau viceversa în cazul expirării măsurii).

7.3.   Impactul importurilor potențiale din China asupra situației industriei din Uniune în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor

Impactul importurilor potențiale din China asupra situației industriei din Uniune în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor

| (207) | Producătorii din Uniune incluși în eșantion și-au desfășurat activitatea la marje de profit negative de [-7,2 %], în cursul perioadei investigației de reexaminare, astfel încât nu își pot permite să scadă și mai mult prețul lor de vânzare sau să piardă cotă de piață (dacă nu scad prețul) ca urmare a noilor importuri, deoarece acest lucru le-ar crește și mai mult pierderile. |
| --- | --- |

(207)

Producătorii din Uniune incluși în eșantion și-au desfășurat activitatea la marje de profit negative de [-7,2 %], în cursul perioadei investigației de reexaminare, astfel încât nu își pot permite să scadă și mai mult prețul lor de vânzare sau să piardă cotă de piață (dacă nu scad prețul) ca urmare a noilor importuri, deoarece acest lucru le-ar crește și mai mult pierderile.

| (208) | Având în vedere probabilitatea ca producătorii-exportatori să scadă prețurile și să crească volumele, industria Uniunii va fi probabil obligată fie să își reducă prețurile de vânzare în detrimentul profitabilității sale, fie să mențină nivelul prețurilor de vânzare și, cel mai probabil, să piardă din volumul vânzărilor și din cota de piață în favoarea exportatorilor chinezi. O combinație a acestor scenarii pare chiar mai realistă. În ultimă instanță, acest lucru ar duce la scăderea presiunii asupra prețurilor, la pierderi mai mari și, probabil, la o recâștigare a cotei de piață deținute de importurile din RPC înainte de aplicarea măsurilor de 26 %. Trebuie remarcat faptul că doi producători existenți din Uniune au încetat complet producția produsului similar în 2020: AMTP Roman în România și Vallourec Deutschland în Germania. |
| --- | --- |

(208)

Având în vedere probabilitatea ca producătorii-exportatori să scadă prețurile și să crească volumele, industria Uniunii va fi probabil obligată fie să își reducă prețurile de vânzare în detrimentul profitabilității sale, fie să mențină nivelul prețurilor de vânzare și, cel mai probabil, să piardă din volumul vânzărilor și din cota de piață în favoarea exportatorilor chinezi. O combinație a acestor scenarii pare chiar mai realistă. În ultimă instanță, acest lucru ar duce la scăderea presiunii asupra prețurilor, la pierderi mai mari și, probabil, la o recâștigare a cotei de piață deținute de importurile din RPC înainte de aplicarea măsurilor de 26 %. Trebuie remarcat faptul că doi producători existenți din Uniune au încetat complet producția produsului similar în 2020: AMTP Roman în România și Vallourec Deutschland în Germania.

| (209) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că expirarea măsurilor ar duce, cel mai probabil, la o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC la prețuri care ar subcota prețurile industriei Uniunii și, prin urmare, la agravarea prejudiciului suferit de industria Uniunii, având în vedere probabilitatea reapariției prejudiciului important inițial cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din China. Prin urmare, viabilitatea industriei Uniunii ar fi expusă unui risc grav. |
| --- | --- |

(209)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că expirarea măsurilor ar duce, cel mai probabil, la o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC la prețuri care ar subcota prețurile industriei Uniunii și, prin urmare, la agravarea prejudiciului suferit de industria Uniunii, având în vedere probabilitatea reapariției prejudiciului important inițial cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din China. Prin urmare, viabilitatea industriei Uniunii ar fi expusă unui risc grav.

7.4.   Observații prezentate în urma comunicării constatărilor finale

Observații prezentate în urma comunicării constatărilor finale

| (210) | În urma comunicării constatărilor, producătorii-exportatori cooperanți au susținut că Comisia nu a evaluat impactul importurilor originare din Thailanda în analiza sa privind reapariția prejudiciului, având în vedere faptul că importurile din China nu au cauzat un prejudiciu industriei din Uniune în cursul „perioadei de reexaminare”. Aceștia au susținut, de asemenea, că prețurile scăzute și volumul scăzut al importurilor originare din Thailanda ar putea înrăutăți situația fragilă a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(210)

În urma comunicării constatărilor, producătorii-exportatori cooperanți au susținut că Comisia nu a evaluat impactul importurilor originare din Thailanda în analiza sa privind reapariția prejudiciului, având în vedere faptul că importurile din China nu au cauzat un prejudiciu industriei din Uniune în cursul „perioadei de reexaminare”. Aceștia au susținut, de asemenea, că prețurile scăzute și volumul scăzut al importurilor originare din Thailanda ar putea înrăutăți situația fragilă a industriei din Uniune.

| (211) | Având în vedere că prezenta investigație se limitează la importurile produsului în cauză originar din RPC, Comisia și-a limitat analiza reapariției prejudiciului la elementele menționate în considerentul 202 care ar putea afecta industria din Uniune în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor privind importurile originare din RPC. Importurile din Thailanda nu au fost un element al acestei evaluări. Pe această bază, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(211)

Având în vedere că prezenta investigație se limitează la importurile produsului în cauză originar din RPC, Comisia și-a limitat analiza reapariției prejudiciului la elementele menționate în considerentul 202 care ar putea afecta industria din Uniune în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor privind importurile originare din RPC. Importurile din Thailanda nu au fost un element al acestei evaluări. Pe această bază, afirmația a fost respinsă.

| (212) | Aceiași producători-exportatori au susținut, de asemenea, că Comisia nu a explicat de ce industria din Uniune a raportat pierderi în perioada investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(212)

Aceiași producători-exportatori au susținut, de asemenea, că Comisia nu a explicat de ce industria din Uniune a raportat pierderi în perioada investigației de reexaminare.

| (213) | Astfel cum se menționează în considerentul 195, prețul unitar mediu a scăzut cu 2 % în cursul perioadei examinate, în timp ce costul unitar de producție a crescut cu 15 %. În consecință, întrucât industria din Uniune nu a putut transfera creșterea costurilor din cauza acordurilor pe termen lung, aceasta a raportat pierderi în perioada investigației de reexaminare. În plus, astfel cum se menționează în considerentul 200, Comisia a ajuns la concluzia că importurile din RPC nu au cauzat prejudicii industriei din Uniune în cursul perioadei investigației de reexaminare. În consecință, Comisia și-a concentrat analiza asupra reapariției prejudiciului pe baza elementelor menționate în considerentul 202. Pe această bază și astfel cum s-a menționat în considerentul 209, Comisia a concluzionat că este probabil ca prejudiciul important cauzat inițial de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping să reapară în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. Pe această bază, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(213)

Astfel cum se menționează în considerentul 195, prețul unitar mediu a scăzut cu 2 % în cursul perioadei examinate, în timp ce costul unitar de producție a crescut cu 15 %. În consecință, întrucât industria din Uniune nu a putut transfera creșterea costurilor din cauza acordurilor pe termen lung, aceasta a raportat pierderi în perioada investigației de reexaminare. În plus, astfel cum se menționează în considerentul 200, Comisia a ajuns la concluzia că importurile din RPC nu au cauzat prejudicii industriei din Uniune în cursul perioadei investigației de reexaminare. În consecință, Comisia și-a concentrat analiza asupra reapariției prejudiciului pe baza elementelor menționate în considerentul 202. Pe această bază și astfel cum s-a menționat în considerentul 209, Comisia a concluzionat că este probabil ca prejudiciul important cauzat inițial de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping să reapară în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. Pe această bază, afirmația a fost respinsă.

| (214) | Producătorii-exportatori cooperanți au făcut, de asemenea, trimitere la două rapoarte ale Organului de apel (57) și au susținut că „trebuie să se formuleze o concluzie motivată prin examinarea atentă a elementelor de probă existente la dosar, iar orice previziuni sau deducții trebuie, de asemenea, prelucrate pe baza unor elemente de probă pozitive”. În special, aceștia au susținut că capacitatea neutilizată a fost supraestimată și că producătorii-exportatori chinezi s-au concentrat pe piața internă și nu și-au exportat capacitatea neutilizată în Uniune. În plus, aceștia au susținut că atractivitatea pieței Uniunii și „prețurile din China către alte țări” nu ar trebui să fie luate în considerare într-o analiză a probabilității și că analiza ar trebui să se bazeze pe o „analiză contrafactuală a ceea ce s-ar întâmpla în viitor, bazată în principal pe importurile care fac obiectul unui dumping preconizate, pe prețurile și impactul asupra industriei din Uniune”. |
| --- | --- |

(214)

Producătorii-exportatori cooperanți au făcut, de asemenea, trimitere la două rapoarte ale Organului de apel (57) și au susținut că „trebuie să se formuleze o concluzie motivată prin examinarea atentă a elementelor de probă existente la dosar, iar orice previziuni sau deducții trebuie, de asemenea, prelucrate pe baza unor elemente de probă pozitive”. În special, aceștia au susținut că capacitatea neutilizată a fost supraestimată și că producătorii-exportatori chinezi s-au concentrat pe piața internă și nu și-au exportat capacitatea neutilizată în Uniune. În plus, aceștia au susținut că atractivitatea pieței Uniunii și „prețurile din China către alte țări” nu ar trebui să fie luate în considerare într-o analiză a probabilității și că analiza ar trebui să se bazeze pe o „analiză contrafactuală a ceea ce s-ar întâmpla în viitor, bazată în principal pe importurile care fac obiectul unui dumping preconizate, pe prețurile și impactul asupra industriei din Uniune”.

57

| (215) | În ceea ce privește capacitatea și capacitatea neutilizată, producătorii-exportatori cooperanți nu au furnizat niciun element de probă nou în sprijinul afirmației lor. În absența unor elemente noi, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(215)

În ceea ce privește capacitatea și capacitatea neutilizată, producătorii-exportatori cooperanți nu au furnizat niciun element de probă nou în sprijinul afirmației lor. În absența unor elemente noi, afirmația a fost respinsă.

| (216) | În ceea ce privește elementele care trebuie luate în considerare pentru o analiză a probabilității, Comisia a considerat că, analizând elemente precum atractivitatea pieței Uniunii și prețurile pentru țările terțe, a efectuat o astfel de „analiză contrafactuală” în conformitate cu practica sa standard, utilizând toate elementele disponibile care au permis un exercițiu prospectiv privind probabilitatea reapariției prejudiciului. În absența unor elemente care să infirme concluziile Comisiei în această privință, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(216)

În ceea ce privește elementele care trebuie luate în considerare pentru o analiză a probabilității, Comisia a considerat că, analizând elemente precum atractivitatea pieței Uniunii și prețurile pentru țările terțe, a efectuat o astfel de „analiză contrafactuală” în conformitate cu practica sa standard, utilizând toate elementele disponibile care au permis un exercițiu prospectiv privind probabilitatea reapariției prejudiciului. În absența unor elemente care să infirme concluziile Comisiei în această privință, această afirmație a fost respinsă.

8.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

| (217) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a analizat în ce măsură menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, inclusiv a intereselor industriei din Uniune, ale importatorilor neafiliați și ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(217)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a analizat în ce măsură menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, inclusiv a intereselor industriei din Uniune, ale importatorilor neafiliați și ale utilizatorilor.

8.1.   Interesul industriei Uniunii

Interesul industriei Uniunii

| (218) | Industria din Uniune este compusă din 6 producători care sunt situați în state membre diferite. Dintre aceștia: Dalmine S.p.A, Tubos Reunidos Group SA și Valcovni Trub Chomutov AS sunt solicitanți, în timp ce ceilalți sunt societăți cooperante, Huta Batory Sp. Z o.o., Vallourec Deutschland GmbH, în Germania și Franța (care nu sunt solicitanți) și AMTP Roman. |
| --- | --- |

(218)

Industria din Uniune este compusă din 6 producători care sunt situați în state membre diferite. Dintre aceștia: Dalmine S.p.A, Tubos Reunidos Group SA și Valcovni Trub Chomutov AS sunt solicitanți, în timp ce ceilalți sunt societăți cooperante, Huta Batory Sp. Z o.o., Vallourec Deutschland GmbH, în Germania și Franța (care nu sunt solicitanți) și AMTP Roman.

| (219) | Investigația a arătat că, dacă măsurile ar expira, acest lucru ar putea avea un efect negativ semnificativ asupra industriei Uniunii. Situația industriei din Uniune s-ar deteriora rapid în ceea ce privește scăderea volumului vânzărilor și prețurilor de vânzare, generând o scădere puternică a profitabilității. Pe de altă parte, continuarea măsurilor i-ar permite industriei Uniunii să își revină în continuare de pe urma prejudiciului anterior determinat de importurile care fac obiectul unui dumping și să își exploateze potențialul pe o piață a Uniunii care nu este afectată de practici comerciale neloiale din RPC. |
| --- | --- |

(219)

Investigația a arătat că, dacă măsurile ar expira, acest lucru ar putea avea un efect negativ semnificativ asupra industriei Uniunii. Situația industriei din Uniune s-ar deteriora rapid în ceea ce privește scăderea volumului vânzărilor și prețurilor de vânzare, generând o scădere puternică a profitabilității. Pe de altă parte, continuarea măsurilor i-ar permite industriei Uniunii să își revină în continuare de pe urma prejudiciului anterior determinat de importurile care fac obiectul unui dumping și să își exploateze potențialul pe o piață a Uniunii care nu este afectată de practici comerciale neloiale din RPC.

| (220) | Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat că menținerea măsurilor antidumping în vigoare este în interesul industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(220)

Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat că menținerea măsurilor antidumping în vigoare este în interesul industriei Uniunii.

8.2.   Interesul importatorilor neafiliați, al comercianților și al utilizatorilor

Interesul importatorilor neafiliați, al comercianților și al utilizatorilor

| (221) | Comisia a contactat toți importatorii neafiliați, comercianții și utilizatorii cunoscuți. Niciunul dintre comercianți și utilizatori nu a răspuns la chestionarul Comisiei. |
| --- | --- |

(221)

Comisia a contactat toți importatorii neafiliați, comercianții și utilizatorii cunoscuți. Niciunul dintre comercianți și utilizatori nu a răspuns la chestionarul Comisiei.

| (222) | La fel ca în investigația inițială, niciun utilizator nu s-a manifestat în cadrul acestei reexaminări. În plus, există 79 de importatori neafiliați cunoscuți, dintre care numai Siderpighi spa Con Socio Unico, cunoscut ca importator neafiliat, s-a făcut cunoscut. Acesta a răspuns că nu este în favoarea instituirii de măsuri antidumping. Acesta a susținut că Uniunea are nevoie de importuri din China deoarece cererea depășește oferta. Comisia a observat că cifra de afaceri a produsului care face obiectul investigației reprezintă mai puțin de 1 % din cifra de afaceri a importatorului neafiliat. Prin urmare, continuarea măsurilor nu va modifica, în niciun caz, perspectivele generale de performanță ale societății. |
| --- | --- |

(222)

La fel ca în investigația inițială, niciun utilizator nu s-a manifestat în cadrul acestei reexaminări. În plus, există 79 de importatori neafiliați cunoscuți, dintre care numai Siderpighi spa Con Socio Unico, cunoscut ca importator neafiliat, s-a făcut cunoscut. Acesta a răspuns că nu este în favoarea instituirii de măsuri antidumping. Acesta a susținut că Uniunea are nevoie de importuri din China deoarece cererea depășește oferta. Comisia a observat că cifra de afaceri a produsului care face obiectul investigației reprezintă mai puțin de 1 % din cifra de afaceri a importatorului neafiliat. Prin urmare, continuarea măsurilor nu va modifica, în niciun caz, perspectivele generale de performanță ale societății.

| (223) | În plus, în ceea ce privește atât interesele utilizatorilor, cât și pe cele ale importatorilor, Comisia a concluzionat, în investigația inițială, că există suficiente surse alternative de aprovizionare în ceea ce privește produsul care face obiectul reexaminării. Această concluzie rămâne valabilă, având în vedere că aproximativ 10 % din piață este deservită în continuare de importuri din toate țările de origine. În plus, industria din Uniune a avut o capacitate neutilizată de peste 46 % în cursul perioadei investigației de reexaminare, ceea ce depășește cu mult consumul actual al Uniunii. |
| --- | --- |

(223)

În plus, în ceea ce privește atât interesele utilizatorilor, cât și pe cele ale importatorilor, Comisia a concluzionat, în investigația inițială, că există suficiente surse alternative de aprovizionare în ceea ce privește produsul care face obiectul reexaminării. Această concluzie rămâne valabilă, având în vedere că aproximativ 10 % din piață este deservită în continuare de importuri din toate țările de origine. În plus, industria din Uniune a avut o capacitate neutilizată de peste 46 % în cursul perioadei investigației de reexaminare, ceea ce depășește cu mult consumul actual al Uniunii.

| (224) | În consecință, Comisia a concluzionat că extinderea măsurilor nu ar avea un impact negativ asupra ofertei existente pe piață sau asupra situației economice a importatorului în cauză sau a oricăruia dintre utilizatorii de pe piață. |
| --- | --- |

(224)

În consecință, Comisia a concluzionat că extinderea măsurilor nu ar avea un impact negativ asupra ofertei existente pe piață sau asupra situației economice a importatorului în cauză sau a oricăruia dintre utilizatorii de pe piață.

| (225) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că menținerea măsurilor nu ar fi împotriva interesului importatorilor și al utilizatorilor. |
| --- | --- |

(225)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că menținerea măsurilor nu ar fi împotriva interesului importatorilor și al utilizatorilor.

8.3.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (226) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii măsurilor existente asupra importurilor de produs care face obiectul reexaminării originar din RPC. |
| --- | --- |

(226)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii măsurilor existente asupra importurilor de produs care face obiectul reexaminării originar din RPC.

9.   MĂSURILE ANTIDUMPING

MĂSURILE ANTIDUMPING

| (227) | Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la continuarea dumpingului, la reapariția prejudiciului și la interesul Uniunii, ar trebui menținute măsurile antidumping aplicabile anumitor țevi și tuburi fără sudură din fier (cu excepția fontei) sau din oțel (cu excepția celui inoxidabil), cu secțiune transversală circulară, cu un diametru exterior mai mare de 406,4 mm, originare din RPC. |
| --- | --- |

(227)

Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la continuarea dumpingului, la reapariția prejudiciului și la interesul Uniunii, ar trebui menținute măsurile antidumping aplicabile anumitor țevi și tuburi fără sudură din fier (cu excepția fontei) sau din oțel (cu excepția celui inoxidabil), cu secțiune transversală circulară, cu un diametru exterior mai mare de 406,4 mm, originare din RPC.

| (228) | Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare ca urmare a diferenței dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul unor taxe antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă ar trebui să facă obiectul taxei antidumping aplicabile pentru „toate celelalte societăți”. |
| --- | --- |

(228)

Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare ca urmare a diferenței dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul unor taxe antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă ar trebui să facă obiectul taxei antidumping aplicabile pentru „toate celelalte societăți”.

| (229) | Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice importurilor nivelurile individuale ale taxei antidumping, ea nu este singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările uzuale și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a asigura faptul că aplicarea ulterioară a taxei mai mici este justificată, în conformitate cu legislația vamală. |
| --- | --- |

(229)

Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice importurilor nivelurile individuale ale taxei antidumping, ea nu este singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările uzuale și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a asigura faptul că aplicarea ulterioară a taxei mai mici este justificată, în conformitate cu legislația vamală.

| (230) | În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum, după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare a configurației schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate deschide o investigație antieludare. O astfel de investigație poate examina, printre altele, necesitatea de a elimina nivelul/nivelurile individual(e) al(e) taxelor și, prin urmare, instituirea unei taxe la scară națională. |
| --- | --- |

(230)

În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum, după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare a configurației schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate deschide o investigație antieludare. O astfel de investigație poate examina, printre altele, necesitatea de a elimina nivelul/nivelurile individual(e) al(e) taxelor și, prin urmare, instituirea unei taxe la scară națională.

| (231) | Nivelurile individuale ale taxelor antidumping specificate în prezentul regulament pentru întreprinderi se aplică exclusiv importurilor produsului care face obiectul reexaminării originar din RPC și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile produsului care face obiectul reexaminării fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestora nu trebuie să li se aplice niciunul dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping. |
| --- | --- |

(231)

Nivelurile individuale ale taxelor antidumping specificate în prezentul regulament pentru întreprinderi se aplică exclusiv importurilor produsului care face obiectul reexaminării originar din RPC și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile produsului care face obiectul reexaminării fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestora nu trebuie să li se aplice niciunul dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping.

| (232) | O societate care își modifică ulterior denumirea poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (58). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei aplicabile. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu îi afectează dreptul de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicat un regulament referitor la schimbarea denumirii. |
| --- | --- |

(232)

O societate care își modifică ulterior denumirea poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (58). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei aplicabile. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu îi afectează dreptul de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicat un regulament referitor la schimbarea denumirii.

58

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (233) | Un exportator sau un producător care nu a exportat produsul în cauză către Uniune în cursul perioadei utilizate pentru a stabili nivelul taxei aplicabile în prezent exporturilor sale poate solicita Comisiei să fie supus nivelului taxei antidumping pentru producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion. Comisia ar trebui să aprobe o astfel de cerere dacă sunt îndeplinite trei condiții, de care noul producător-exportator ar trebui să facă dovadă: (i) faptul că nu a exportat produsul în cauză către Uniune în cursul perioadei utilizate pentru a stabili nivelul taxei aplicabile exporturilor sale; (ii) faptul că nu este afiliat unei societăți care a făcut acest lucru și care, prin urmare, face obiectul taxelor antidumping și (iii) faptul că a exportat ulterior produsul în cauză ori este supus unei obligații contractuale irevocabile de export al unor cantități substanțiale. |
| --- | --- |

(233)

Un exportator sau un producător care nu a exportat produsul în cauză către Uniune în cursul perioadei utilizate pentru a stabili nivelul taxei aplicabile în prezent exporturilor sale poate solicita Comisiei să fie supus nivelului taxei antidumping pentru producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion. Comisia ar trebui să aprobe o astfel de cerere dacă sunt îndeplinite trei condiții, de care noul producător-exportator ar trebui să facă dovadă: (i) faptul că nu a exportat produsul în cauză către Uniune în cursul perioadei utilizate pentru a stabili nivelul taxei aplicabile exporturilor sale; (ii) faptul că nu este afiliat unei societăți care a făcut acest lucru și care, prin urmare, face obiectul taxelor antidumping și (iii) faptul că a exportat ulterior produsul în cauză ori este supus unei obligații contractuale irevocabile de export al unor cantități substanțiale.

| (234) | În conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (59), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni. |
| --- | --- |

(234)

În conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (59), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni.

59

| (235) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036, |
| --- | --- |

(235)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier (cu excepția fontei) sau din oțel (cu excepția celui inoxidabil), cu secțiune transversală circulară, cu un diametru exterior mai mare de 406,4 mm, încadrate în prezent la codurile NC 7304 19 90, ex 7304 29 90 (codul TARIC 7304299090), 7304 39 88 și 7304 59 89 și originare din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelurile taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate mai jos, se stabilesc după cum urmează:

| Societatea | Nivelul taxei antidumping definitive (%) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. | 29,2 | C171 |
| CITIC Pacific Group:






  — | Daye Special Steel Co., Ltd |

Societatea

Nivelul taxei antidumping definitive (%)

Codul adițional TARIC

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

29,2

C171

CITIC Pacific Group:

—

Daye Special Steel Co., Ltd

| — | Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd

51,8

899H

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd

39,9

C173

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

48,2

C174

Alte societăți cooperante enumerate în anexă

45,6

C998

Toate celelalte societăți

54,9

C999

(3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant oficial al entității care emite respectiva factură, identificat prin numele și funcția acestuia, redactată după cum urmează: „Subsemnatul (subsemnata) certific faptul că (volumul) de (produsul care face obiectul reexaminării) vândut pentru export în Uniunea Europeană, vizat de prezenta factură, a fost produs de către (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) în RPC. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa stabilită pentru „toate celelalte societăți”.

(4)   Articolul 1 alineatul (2) poate fi modificat pentru a se adăuga noi producători-exportatori din RPC în lista din anexă și pentru a-i supune la nivelul taxei antidumping medii ponderate corespunzător aferent societăților cooperante neincluse în eșantion. Un producător-exportator nou trebuie să pună la dispoziție dovezi din care să reiasă că:

| (a) | nu a exportat mărfurile descrise la articolul 1 alineatul (1) originare din RPC în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și 31 decembrie 2015 (perioada investigației inițiale); |
| --- | --- |

(a)

nu a exportat mărfurile descrise la articolul 1 alineatul (1) originare din RPC în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și 31 decembrie 2015 (perioada investigației inițiale);

| (b) | nu este afiliat unui exportator sau producător care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament; și |
| --- | --- |

(b)

nu este afiliat unui exportator sau producător care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament; și

| (c) | fie a exportat efectiv produsul care face obiectul reexaminării originar din RPC, fie și-a asumat o obligație contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate semnificativă în Uniune după încheierea perioadei investigației inițiale. |
| --- | --- |

(c)

fie a exportat efectiv produsul care face obiectul reexaminării originar din RPC, fie și-a asumat o obligație contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate semnificativă în Uniune după încheierea perioadei investigației inițiale.

(5)   În cazul în care nu se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 iulie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/804 al Comisiei din 11 mai 2017 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier (cu excepția fontei) sau din oțel (cu excepția celui inoxidabil), cu secțiune transversală circulară, cu un diametru exterior mai mare de 406,4 mm, originare din Republica Populară Chineză (JO L 121, 12.5.2017, p. 3).

2

(3)  
  JO C 193, 12.5.2022, p. 5.

3

(4)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2603

4

(5)  Aviz privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (2020/C 86/06) (JO C 86, 16.3.2020, p. 6).

5

(6)  De la 1 ianuarie 2015 până la 31 decembrie 2015.

6

(7)  Potrivit solicitantului, volumul estimat al producției de produs care face obiectul reexaminării din RPC în 2021 a fost de 2,3 milioane de tone. Volumul de producție verificat al producătorilor-exportatori chinezi cooperanți a fost de aproape 260 de mii de tone.

7

(8)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2068 al Comisiei din 26 octombrie 2022 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite produse plate din oțel laminate la rece originare din Republica Populară Chineză și din Federația Rusă în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 277, 27.10.2022, p. 149); Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/191 al Comisiei din 16 februarie 2022 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau din oțel originare din Republica Populară Chineză (JO L 36, 17.2.2022, p. 1); Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/95 al Comisiei din 24 ianuarie 2022 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite accesorii de țevărie, din fier sau din oțel, originare din Republica Populară Chineză, astfel cum a fost extinsă la importurile de anumite accesorii de țevărie, din fier sau din oțel, expediate din Taiwan, Indonezia, Sri Lanka și Filipine, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din aceste țări, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 16, 25.1.2022, p. 36); Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2239 al Comisiei din 15 decembrie 2021 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite turnuri eoliene din oțel la scară industrială originare din Republica Populară Chineză (JO L 450, 16.12.2021, p. 59); Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635 al Comisiei din 16 aprilie 2021 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat originare din Belarus, Republica Populară Chineză și Rusia, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 132, 19.4.2021, p. 145).

8

(9)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2068, considerentul 80; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/191, considerentul 208, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/95, considerentul 59, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2239, considerentele 67-74, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635, considerentele 149-150.

9

(10)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2068, considerentul 64; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/191, considerentul 192, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/95, considerentul 46, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2239, considerentele 67-74, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635, considerentele 115-118.

10

(11)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2068, considerentul 66; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/191, considerentele 193-194, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/95, considerentul 47, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2239, considerentele 67-74, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635, considerentele 119-122. În timp ce dreptul autorităților de stat relevante de a numi și de a revoca personalul-cheie din conducere în cadrul întreprinderilor deținute de stat („IDS”), în conformitate cu legislația chineză, poate fi considerat ca reflectând drepturile de proprietate corespunzătoare, celulele PCC din cadrul întreprinderilor deținute de stat și private reprezintă un alt canal important prin care statul poate interveni în deciziile comerciale. Conform dreptului societăților comerciale din RPC, se înființează o organizație PCC în fiecare societate (cu cel puțin trei membri ai PCC, astfel cum se specifică în Constituția PCC), iar societatea oferă condițiile necesare pentru desfășurarea activităților organizației de partid. În trecut, se pare că această cerință nu a fost întotdeauna urmată sau aplicată cu strictețe. Cu toate acestea, cel puțin din 2016, PCC și-a consolidat pretențiile de a controla deciziile comerciale în întreprinderile deținute de stat ca o chestiune de principiu politic. Se pare că PCC exercită, de asemenea, presiuni asupra societăților private pentru ca acestea să acorde prioritate „patriotismului” și să urmeze disciplina de partid. În 2017, s-a raportat că există celule de partid în 70 % din cele aproximativ 1,86 milioane de societăți private, exercitându-se o presiune tot mai mare ca organizațiile PCC să aibă ultimul cuvânt în procesul decizional din cadrul societăților respective. Aceste norme se aplică la scară largă în întreaga economie a Chinei, în toate sectoarele, producătorilor produsului care face obiectul reexaminării și furnizorilor de factori de producție.

11

(12)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2068, considerentul 68; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/191, considerentele 195-201, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/95, considerentele 48-52, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2239, considerentele 67-74, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635, considerentele 123-129.

12

(13)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2068, considerentul 74; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/191, considerentul 202, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/95, considerentul 53, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2239, considerentele 67-74, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635, considerentele 130-133.

13

(14)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2068, considerentul 75; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/191, considerentul 203, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/95, considerentul 54, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2239, considerentele 67-74, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635, considerentele 134-135.

14

(15)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2068, considerentul 76; Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/191, considerentul 204, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/95, considerentul 55, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2239, considerentele 67-74, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635, considerentele 136-145.

15

(16)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, disponibil la adresa: https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=SWD(2017)483&lang=ro

16

(17)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/649 al Comisiei din 5 aprilie 2017 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (JO L 92, 6.4.2017, p. 68); Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei din 8 iunie 2017 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/649 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (JO L 146, 9.6.2017, p. 17); Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/688 al Comisiei din 2 mai 2019 de instituire a unei taxe compensatorii definitive asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 116, 3.5.2019, p. 39).

17

(18)  Documentul OCDE „
  State-owned Firms behind China’s Corporate Debt
  ” (Întreprinderile deținute de stat aflate în spatele datoriei corporative a Chinei), documentul de lucru nr. 1536 al Departamentului pentru economie, februarie 2019.

18

State-owned Firms behind China’s Corporate Debt

https://www.oecd-ilibrary.org/economics/state-owned-firms-behind-china-s-corporate-debt_7c66570e-en

(19)  Introducere la Planul de adaptare și modernizare a industriei siderurgice.

19

(20)  Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013) emis prin Ordinul nr. 9 al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă la 27 martie 2011, și modificat în conformitate cu Decizia Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă cu privire la modificarea clauzelor relevante ale Catalogului de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011), emisă prin Ordinul nr. 21 al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă la 16 februarie 2013.

20

(21)  Marketplace, „Industrial Policy: If China does it, why can’t we?” (Politica industrială: dacă China poate, de ce nu putem și noi?), 1 martie 2021.

21

https://www.marketplace.org/2021/03/01/industrial-policy-if-china-does-it-why-cant-we/

(22)  A se vedea: https://en.citicsteel.com

22

(23)  A se vedea Raportul anual al CITIC Limited pentru 2021. 20220421630869.pdf (citic.com)

23

(24)  A se vedea Raportul anual al CITIC pentru 2021, pagina 144. 20220421630869.pdf (citic.com)

24

(25)  A se vedea: https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (consultat la 24 februarie 2023).

25

(26)  A se vedea secțiunea IV subsecțiunea 3 din cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei materiilor prime.

26

(27)  A se vedea secțiunea II subsecțiunea 1 din cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei deșeurilor siderurgice.

27

(28)  A se vedea Planul de acțiune pe trei ani al provinciei Hebei privind dezvoltarea clusterelor în lanțul industriei siderurgice, capitolul I, secțiunea 3, disponibil la adresa: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20200717/1089773.shtml (link accesat la 24 februarie 2023).

28

(29)  A se vedea Planul de punere în aplicare din Henan pentru transformarea și modernizarea industriei siderurgice în cursul celui de al 14-lea plan cincinal, capitolul II, secțiunea 3, disponibil la adresa: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211210/1192881.shtml (consultat la 23 februarie 2023).

29

(30)  Planul de lucru al provinciei Jiangsu privind transformarea și modernizarea sectorului siderurgic, precum și optimizarea structurii, pentru perioada 2019-2025, disponibil la adresa: http://www.jiangsu.gov.cn/art/2019/5/5/art_46144_8322422.html (consultat la 23 februarie 2023).

30

(31)  Al 14-lea plan cincinal al provinciei Shandong privind dezvoltarea industriei siderurgice, disponibil la adresa: http://gxt.shandong.gov.cn/art/2021/11/18/art_15681_10296246.html (consultat la 23 februarie 2023).

31

(32)  Planul de acțiune pentru transformarea și modernizarea industriei siderurgice al provinciei Shanxi din 2020, disponibil la adresa: http://gxt.shanxi.gov.cn/zfxxgk/zfxxgkml/cl/202110/t20211018_2708031.shtml (consultat la 23 februarie 2023).

32

(33)  Al 14-lea plan cincinal al municipalității Liaoning Dalian privind dezvoltarea industriei prelucrătoare: „
  Până în 2025, producția industrială de materiale noi va ajunge la 15 milioane de yuani, iar nivelul echipamentelor și capacitatea de garantare a principalelor materiale sunt, în mod evident, îmbunătățite.”, disponibil la adresa: https://www.dl.gov.cn/art/2021/12/20/art_854_1995411.html (consultat la 23 februarie 2023).

33

Până în 2025, producția industrială de materiale noi va ajunge la 15 milioane de yuani, iar nivelul echipamentelor și capacitatea de garantare a principalelor materiale sunt, în mod evident, îmbunătățite

(34)  Planul de acțiune al provinciei Zhejiang pentru promovarea unei dezvoltări de înaltă calitate a industriei siderurgice: „
  Stimularea fuziunilor de întreprinderi și a reorganizării acestora, accelerarea procesului de concentrare, reducerea numărului de întreprinderi din sectorul topirii oțelului la aproximativ 10 întreprinderi
  ”, disponibil la adresa: https://www.dl.gov.cn/art/2021/12/20/art_854_1995411.html (consultat la 23 februarie 2023).

34

Stimularea fuziunilor de întreprinderi și a reorganizării acestora, accelerarea procesului de concentrare, reducerea numărului de întreprinderi din sectorul topirii oțelului la aproximativ 10 întreprinderi

(35)  Pagina 38 din Raportul anual pe 2021 al CITIC Pacific special steel; disponibil la adresa: file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESZ_STOCK/2022/2022-3/2022-03-11/7877748.PDF (consultat la 23 februarie 2023).

35

(36)  Ibid, p. 39.

36

(37)  Raportul, partea III, capitolul 14, p. 346 și următoarele.

37

(38)  A se vedea cel de al 14-lea plan cincinal al Republicii Populare Chineze pentru dezvoltare economică și socială națională și obiectivele pe termen lung pentru 2035, partea III, articolul VIII, disponibil la adresa: https://cset.georgetown.edu/publication/china-14th-five-year-plan/ (consultat la 23 februarie 2023).

38

(39)  A se vedea, în special, secțiunile I și II din cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei materiilor prime.

39

(40)  A se vedea cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei materiilor prime, p. 22.

40

(41)  A se vedea Planul de acțiune 1 + 3 pentru 2022 în sectorul metalurgiei și al siderurgiei al municipalității Hebei Tangshan, capitolul 4, secțiunea 2; disponibil la adresa: http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=e2bb5519aa49b566863081d57aea9dfdd59e1a4f482bb7acd243e3ae7657c70b&columnId=3683d857cc4577e4cb75f76522b7b82cda039ef70be46ee37f9385ed3198f68a (consultat la 23 februarie 2023).

41

(42)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635, considerentele 134-135, și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/508, considerentele 143-144.

42

(43)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (Date deschise ale Băncii Mondiale – Venituri medii-superioare), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

43

(44)  În cazul în care produsul care face obiectul reexaminării nu este fabricat în nicio țară cu un nivel asemănător de dezvoltare, se poate lua în considerare fabricarea unui produs din aceeași categorie generală și/sau sector cu produsul care face obiectul reexaminării.

44

(45)  După ce au decis să nu ia în considerare Bulgaria, care este membră a UE, următoarele țări cu „venituri medii superioare” ar putea fi luate în considerare pentru procesul de identificare a unei posibile țări reprezentative: Albania, Samoa Americană, Argentina, Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Belize, Bosnia și Herțegovina, Botswana, Brazilia, Columbia, Costa Rica, Cuba, Dominica, Republica Dominicană, Ecuador, Guineea Ecuatorială, Fiji, Gabon, Georgia, Grenada, Guatemala, Guyana, Indonezia, Iran, Irak, Jamaica, Iordania, Kazahstan, Kosovo, Liban, Libia, Malaysia, Maldive, Insulele Marshall, Mexic, Muntenegru, Namibia, Macedonia de Nord, Paraguay, Peru, Federația Rusă, Samoa, Serbia, Africa de Sud, St. Lucia, St. Vincent și Grenadine, Suriname, Thailanda, Tonga, Turcia, Turkmenistan, Tuvalu și Venezuela.

45

(46)  Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind regimul comun aplicabil importurilor din anumite țări terțe (JO L 123, 19.5.2015, p. 33), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul delegat (UE) 2017/749 al Comisiei din 24 februarie 2017 (JO L 113, 29.4.2017, p. 11).

46

(47)  https://www.gtis.com/gta/

47

(48)  Disponibil la adresa: https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fwww.ilo.org%2Filostat-files%2FDocuments%2FExcel%2FIndicator%2FEAR_4MTH_SEX_ECO_CUR_NB_A_EN.xlsx&wdOrigin=BROWSELINK (consultat ultima dată la 11 februarie 2023).

48

(49)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/83a87978-en/1/3/2/24/index.html?itemId=/content/publication/83a87978-en&_csp_=3445743d6909dcc02824b5f0a2e07895&itemIGO=oecd&itemContentType=book (consultat ultima dată la 14 februarie 2023).

49

(50)  https://www.globalpetrolprices.com/Mexico/ (consultat ultima dată la 14 februarie 2023).

50

(51)  https://www.cre.gob.mx/IPGN/index.html (consultat ultima dată la 14 februarie 2023).

51

(52)  https://ir.tenaris.com/static-files/ddffd7cb-994e-493a-b85a-2586f03046c6 (consultat ultima dată la 14 februarie 2023).

52

(53)  https://ir.tenaris.com/static-files/ddffd7cb-994e-493a-b85a-2586f03046c6 (consultat ultima dată la 14 februarie 2023).

53

(54)  Cu excepția pieței Uniunii.

54

(55)  Din motive de confidențialitate, prețul mediu pe piața captivă a fost prezentat sub formă de intervale.

55

(56)  Pe baza GTA. Statisticile se refereau la importurile din China în țările terțe în cauză. De asemenea, codurile SA care conțin produse cu un diametru mai mic sau egal cu 406 mm au fost eliminate pentru a reflecta definiția produsului care face obiectul reexaminării.

56

(57)  Raportul Organului de apel, US – Corrosion Resistant Steel Sunset Review, punctul 111, și Raportul Organului de apel, US – Oil Country Tubular Goods Sunset Reviews, punctul 7.166.

57

US – Corrosion Resistant Steel Sunset Review

US – Oil Country Tubular Goods Sunset Reviews

(58)  
  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgia.

58

(59)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

59

---

ANEXĂ

Producători-exportatori cooperanți din Republica Populară Chineză care nu au fost incluși în eșantion:

| Societatea | Codul adițional TARIC |
| --- | --- |
| Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd | C998 |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | C998 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd | C998 |
| Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd | C998 |
| Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd | C998 |
| TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd | C998 |
| Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd | C998 |

Societatea

Codul adițional TARIC

Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd

C998

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

C998

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd

C998

Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd

C998

Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd

C998

TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd

C998

Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd

C998

---

| 14.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 179/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 179/48

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1451 AL COMISIEI

din 13 iulie 2023

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/2002 în ceea ce privește notificarea bolilor și informațiile care trebuie transmise de statele membre pentru aprobarea și raportarea programelor de eradicare obligatorii și opționale și în cererile de recunoaștere a statutului de indemn de boală

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor („Legea privind sănătatea animală”) (1), în special articolele 23, 35 și 40,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2016/429 stabilește norme pentru bolile animalelor care sunt transmisibile la animale sau la oameni, inclusiv dispoziții privind notificarea și raportarea bolilor, programele de supraveghere ale Uniunii, programele de eradicare și statutul de indemn de boală. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2016/429 stabilește norme pentru bolile animalelor care sunt transmisibile la animale sau la oameni, inclusiv dispoziții privind notificarea și raportarea bolilor, programele de supraveghere ale Uniunii, programele de eradicare și statutul de indemn de boală.

| (2) | Regulamentul delegat (UE) 2020/689 al Comisiei (2) completează Regulamentul (UE) 2016/429 și prevede norme privind supravegherea, programele de eradicare și statutul de indemn de boală pentru anumite boli listate și emergente ale animalelor. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul delegat (UE) 2020/689 al Comisiei (2) completează Regulamentul (UE) 2016/429 și prevede norme privind supravegherea, programele de eradicare și statutul de indemn de boală pentru anumite boli listate și emergente ale animalelor.

| (3) | Pentru a se asigura aplicarea uniformă în Uniune a dispozițiilor privind notificarea și raportarea bolilor, programele de supraveghere ale Uniunii, programele de eradicare și statutul de indemn de boală prevăzute în Regulamentul (UE) 2016/429 și în Regulamentul delegat (UE) 2020/689, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002 al Comisiei (3) prevede norme de punere în aplicare privind informațiile, formatele și cerințele procedurale pentru programele de supraveghere, programele de eradicare și statutul de indemn de boală. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se asigura aplicarea uniformă în Uniune a dispozițiilor privind notificarea și raportarea bolilor, programele de supraveghere ale Uniunii, programele de eradicare și statutul de indemn de boală prevăzute în Regulamentul (UE) 2016/429 și în Regulamentul delegat (UE) 2020/689, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002 al Comisiei (3) prevede norme de punere în aplicare privind informațiile, formatele și cerințele procedurale pentru programele de supraveghere, programele de eradicare și statutul de indemn de boală.

| (4) | Experiența dobândită prin transmiterea de informații privind rezultatele programelor de eradicare aprobate și cererile de acordare a statutului de indemn de boală în perioada începând cu data aplicării Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/2002, în special având în vedere datele deja disponibile în Sistemul computerizat de informare pentru notificarea și raportarea bolilor (ADIS) prevăzut la articolul 22 din Regulamentul (UE) 2016/429, arată că anumite elemente ale informațiilor solicitate în prezent de regulamentul de punere în aplicare respectiv nu sunt esențiale pentru evaluarea de către Comisie a cererilor de recunoaștere a statutului de indemn de boală. Aceste elemente nu ar trebui să fie necesare pentru a reduce sarcina administrativă a statelor membre. Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Experiența dobândită prin transmiterea de informații privind rezultatele programelor de eradicare aprobate și cererile de acordare a statutului de indemn de boală în perioada începând cu data aplicării Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/2002, în special având în vedere datele deja disponibile în Sistemul computerizat de informare pentru notificarea și raportarea bolilor (ADIS) prevăzut la articolul 22 din Regulamentul (UE) 2016/429, arată că anumite elemente ale informațiilor solicitate în prezent de regulamentul de punere în aplicare respectiv nu sunt esențiale pentru evaluarea de către Comisie a cererilor de recunoaștere a statutului de indemn de boală. Aceste elemente nu ar trebui să fie necesare pentru a reduce sarcina administrativă a statelor membre. Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002 trebuie modificat în consecință.

| (5) | Informațiile care trebuie furnizate cu privire la rezultatele punerii în aplicare a programelor de eradicare sunt disponibile în ADIS. Proiectele de programe de eradicare prezentate Comisiei spre aprobare ar trebui, de asemenea, transmise electronic prin intermediul ADIS, pentru a se asigura coerența. |
| --- | --- |

(5)

Informațiile care trebuie furnizate cu privire la rezultatele punerii în aplicare a programelor de eradicare sunt disponibile în ADIS. Proiectele de programe de eradicare prezentate Comisiei spre aprobare ar trebui, de asemenea, transmise electronic prin intermediul ADIS, pentru a se asigura coerența.

| (6) | În plus, experiența dobândită cu aplicarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/2002 a indicat că este necesar să se clarifice anumite dispoziții din anexele V, VI și VII la acesta, pentru a se asigura că domeniul de aplicare teritorial al unui program de eradicare aprobat privind animalele acvatice și recunoașterea statutului de indemn de boală pentru animalele respective se pot aplica la nivelul statului membru, al zonei sau al compartimentului. Prin urmare, anexele V, VI și VII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002 trebuie modificate în consecință. |
| --- | --- |

(6)

În plus, experiența dobândită cu aplicarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/2002 a indicat că este necesar să se clarifice anumite dispoziții din anexele V, VI și VII la acesta, pentru a se asigura că domeniul de aplicare teritorial al unui program de eradicare aprobat privind animalele acvatice și recunoașterea statutului de indemn de boală pentru animalele respective se pot aplica la nivelul statului membru, al zonei sau al compartimentului. Prin urmare, anexele V, VI și VII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002 trebuie modificate în consecință.

| (7) | Regulamentul delegat (UE) 2020/689 prevede mai multe derogări care sunt relevante pentru transmiterea unui program de eradicare a unei boli de categoria B sau C la animalele acvatice în conformitate cu secțiunea 4 a anexei VII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002. În prezent, doar o singură astfel de derogare este menționată în anexa respectivă. Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002 trebuie modificat pentru a se asigura că toate derogările relevante sunt menționate în secțiunea 4 din anexa VII la acesta. |
| --- | --- |

(7)

Regulamentul delegat (UE) 2020/689 prevede mai multe derogări care sunt relevante pentru transmiterea unui program de eradicare a unei boli de categoria B sau C la animalele acvatice în conformitate cu secțiunea 4 a anexei VII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002. În prezent, doar o singură astfel de derogare este menționată în anexa respectivă. Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002 trebuie modificat pentru a se asigura că toate derogările relevante sunt menționate în secțiunea 4 din anexa VII la acesta.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 7
  Raportarea la nivelul Uniunii cu privire la rezultatele anuale ale punerii în aplicare a programelor de eradicare aprobate

  (1)   Statele membre transmit Comisiei până la 30 aprilie a fiecărui an rapoarte privind rezultatele punerii în aplicare a programelor lor de eradicare aprobate, aflate în derulare.


  (2)   Rapoartele menționate la alineatul (1) conțin, pentru fiecare an, care acoperă anul calendaristic precedent, informațiile prevăzute în:






  (a) | secțiunea 1 din anexa V pentru programele de eradicare a bolilor de categoriile B și C ale animalelor terestre pe baza acordării unităților a statutului de indemne de boală; |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 7

Raportarea la nivelul Uniunii cu privire la rezultatele anuale ale punerii în aplicare a programelor de eradicare aprobate

(1)   Statele membre transmit Comisiei până la 30 aprilie a fiecărui an rapoarte privind rezultatele punerii în aplicare a programelor lor de eradicare aprobate, aflate în derulare.

(2)   Rapoartele menționate la alineatul (1) conțin, pentru fiecare an, care acoperă anul calendaristic precedent, informațiile prevăzute în:

(a)

secțiunea 1 din anexa V pentru programele de eradicare a bolilor de categoriile B și C ale animalelor terestre pe baza acordării unităților a statutului de indemne de boală;

| (b) | secțiunea 2 din anexa V pentru programele de eradicare a infecției cu virusul rabiei (RABV); |
| --- | --- |

(b)

secțiunea 2 din anexa V pentru programele de eradicare a infecției cu virusul rabiei (RABV);

| (c) | secțiunea 3 din anexa V pentru programele de eradicare a infecției cu virusul bolii limbii albastre (serotipurile 1-24) (infecția cu BTV); |
| --- | --- |

(c)

secțiunea 3 din anexa V pentru programele de eradicare a infecției cu virusul bolii limbii albastre (serotipurile 1-24) (infecția cu BTV);

| (d) | secțiunea 4 din anexa V pentru programele de eradicare a bolilor de categoriile B și C ale animalelor acvatice. |
| --- | --- |

(d)

secțiunea 4 din anexa V pentru programele de eradicare a bolilor de categoriile B și C ale animalelor acvatice.

(3)   Rapoartele menționate la alineatul (1) se transmit electronic prin ADIS.”

| 2. | La articolul 8, alineatul (2) se elimină. |
| --- | --- |

2.

La articolul 8, alineatul (2) se elimină.

| 3. | Articolul 10 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1), teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

  „Statele membre transmit spre aprobare Comisiei:”; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 10 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1), teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„Statele membre transmit spre aprobare Comisiei:”;

| (b) | se introduce următorul alineat (3):

  „(3)   Programele de eradicare menționate la alineatul (1) se transmit electronic prin ADIS.” |
| --- | --- |

(b)

se introduce următorul alineat (3):

„(3)   Programele de eradicare menționate la alineatul (1) se transmit electronic prin ADIS.”

| 4. | La articolul 11, teza introductivă a alineatului (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „Atunci când solicită Comisiei recunoașterea statutului de indemn de boală în conformitate cu partea II capitolul 4 secțiunile 1 și 2 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689, statele membre includ în cererile lor, cu excepția informațiilor furnizate anterior în rapoartele menționate la articolul 7 din prezentul regulament, informațiile relevante specificate în:”. |
| --- | --- |

4.

La articolul 11, teza introductivă a alineatului (1) se înlocuiește cu următorul text:

„Atunci când solicită Comisiei recunoașterea statutului de indemn de boală în conformitate cu partea II capitolul 4 secțiunile 1 și 2 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689, statele membre includ în cererile lor, cu excepția informațiilor furnizate anterior în rapoartele menționate la articolul 7 din prezentul regulament, informațiile relevante specificate în:”.

| 5. | Anexele V, VI și VII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.

Anexele V, VI și VII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 iulie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 84, 31.3.2016, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2020/689 al Comisiei din 17 decembrie 2019 de completare a Regulamentului (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele privind supravegherea, programele de eradicare și statutul de indemn de boală pentru anumite boli listate și emergente (JO L 174, 3.6.2020, p. 211).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002 al Comisiei din 7 decembrie 2020 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la notificarea și raportarea la nivelul Uniunii a bolilor listate, la formatele și procedurile de transmitere și de raportare a programelor de supraveghere ale Uniunii și a programelor de eradicare și pentru cererea de recunoaștere a statutului de indemn de boală, precum și la sistemul computerizat de informare (JO L 412, 8.12.2020, p. 1).

3

---

ANEXĂ

Anexele V, VI și VII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002 se modifică după cum urmează:

| 1. | La anexa V:






  (a) | în secțiunea 1, punctul 6 se înlocuiește cu următorul text:






  „6. | Informații privind unitățile și animalele în cauză localizate pe teritoriu în conformitate cu punctul 5, per zone, dacă domeniul de aplicare teritorial a programului cuprinde mai multe zone:






  (a) | numărul de unități care dețin animale din populația de animale vizată, cu excepția unităților care fac obiectul derogării în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 al Comisiei (*1), la 31 decembrie; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

La anexa V:

(a)

în secțiunea 1, punctul 6 se înlocuiește cu următorul text:

„6.

Informații privind unitățile și animalele în cauză localizate pe teritoriu în conformitate cu punctul 5, per zone, dacă domeniul de aplicare teritorial a programului cuprinde mai multe zone:

(a)

numărul de unități care dețin animale din populația de animale vizată, cu excepția unităților care fac obiectul derogării în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 al Comisiei (*1), la 31 decembrie;

| (b) | numărul de animale din populația vizată de animale deținute în unitățile menționate la litera (a), la 31 decembrie; |
| --- | --- |

(b)

numărul de animale din populația vizată de animale deținute în unitățile menționate la litera (a), la 31 decembrie;

| (c) | numărul de unități cu statut de indemnă de boală, inclusiv unități cu statut de indemnă de boală suspendat, unde s-a efectuat sau nu s-a efectuat vaccinarea, după caz, din numărul de unități menționate la litera (a), la 31 decembrie; |
| --- | --- |

(c)

numărul de unități cu statut de indemnă de boală, inclusiv unități cu statut de indemnă de boală suspendat, unde s-a efectuat sau nu s-a efectuat vaccinarea, după caz, din numărul de unități menționate la litera (a), la 31 decembrie;

| (d) | numărul de animale deținute în unitățile menționate la litera (c); |
| --- | --- |

(d)

numărul de animale deținute în unitățile menționate la litera (c);

| (e) | numărul unităților confirmate drept infectate în perioada de raportare. |
| --- | --- |

(e)

numărul unităților confirmate drept infectate în perioada de raportare.

(*1)  Regulamentul delegat (UE) 2020/689 al Comisiei din 17 decembrie 2019 de completare a Regulamentului (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele privind supravegherea, programele de eradicare și statutul de indemn de boală pentru anumite boli listate și emergente (JO L 174, 3.6.2020, p. 211).”;"

| (b) | în secțiunea 4, punctul 6 se înlocuiește cu următorul text:






  „6. | Informații privind unitățile de acvacultură și animalele în cauză situate pe teritoriul menționat la punctul 5 per stat membru, zonă sau compartiment:






  (a) | numărul de unități de acvacultură aprobate și numărul de unități de acvacultură înregistrate care dețin animale din populația vizată de animale și, după caz, punctele de eșantionare a populațiilor de animale sălbatice, care sunt incluse în programul de eradicare la 31 decembrie; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

în secțiunea 4, punctul 6 se înlocuiește cu următorul text:

„6.

Informații privind unitățile de acvacultură și animalele în cauză situate pe teritoriul menționat la punctul 5 per stat membru, zonă sau compartiment:

(a)

numărul de unități de acvacultură aprobate și numărul de unități de acvacultură înregistrate care dețin animale din populația vizată de animale și, după caz, punctele de eșantionare a populațiilor de animale sălbatice, care sunt incluse în programul de eradicare la 31 decembrie;

| (b) | numărul de unități de acvacultură și, după caz, punctele de eșantionare a populațiilor de animale sălbatice, din numărul de unități sau de puncte de eșantionare menționate la litera (a), în care nu s-au înregistrat infecții la 31 decembrie; |
| --- | --- |

(b)

numărul de unități de acvacultură și, după caz, punctele de eșantionare a populațiilor de animale sălbatice, din numărul de unități sau de puncte de eșantionare menționate la litera (a), în care nu s-au înregistrat infecții la 31 decembrie;

| (c) | numărul de unități de acvacultură în care s-au înregistrat infecții și, după caz, punctele de eșantionare a populațiilor de animale sălbatice cu cazuri confirmate din numărul de unități sau de puncte de eșantionare menționate la litera (a) la 31 decembrie; |
| --- | --- |

(c)

numărul de unități de acvacultură în care s-au înregistrat infecții și, după caz, punctele de eșantionare a populațiilor de animale sălbatice cu cazuri confirmate din numărul de unități sau de puncte de eșantionare menționate la litera (a) la 31 decembrie;

| (d) | numărul de noi unități de acvacultură în care s-au înregistrat infecții și, după caz, punctele de eșantionare a populațiilor de animale sălbatice cu cazuri confirmate din numărul de unități sau de puncte de eșantionare menționate la litera (a) la 31 decembrie.” |
| --- | --- |

(d)

numărul de noi unități de acvacultură în care s-au înregistrat infecții și, după caz, punctele de eșantionare a populațiilor de animale sălbatice cu cazuri confirmate din numărul de unități sau de puncte de eșantionare menționate la litera (a) la 31 decembrie.”

| 2. | Anexa VI se modifică după cum urmează:






  (a) | titlul se înlocuiește cu următorul text:

  „
  Informații care trebuie incluse în cererile de recunoaștere a statutului de indemn(ă) de boală al statelor membre sau al zonelor în ceea ce privește bolile animalelor terestre și acvatice și în cererile de recunoaștere a statutului de indemn de boală al compartimentelor în ceea ce privește bolile animalelor acvatice în conformitate cu articolul 11
  ”; |
| --- | --- | --- |

2.

Anexa VI se modifică după cum urmează:

(a)

titlul se înlocuiește cu următorul text:

„
  Informații care trebuie incluse în cererile de recunoaștere a statutului de indemn(ă) de boală al statelor membre sau al zonelor în ceea ce privește bolile animalelor terestre și acvatice și în cererile de recunoaștere a statutului de indemn de boală al compartimentelor în ceea ce privește bolile animalelor acvatice în conformitate cu articolul 11
  ”;

| (b) | secțiunea 6 se modifică după cum urmează:






  (i) | punctele 1-7 se înlocuiesc cu următorul text:






  „1. | în cazul programelor de eradicare a infecției cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis în ceea ce privește bovinele deținute, per zone dacă domeniul de aplicare teritorial al programului cuprinde mai multe zone:






  (a) | numărul de unități care dețin bovine, cu excepția unităților care fac obiectul derogării în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

secțiunea 6 se modifică după cum urmează:

(i)

punctele 1-7 se înlocuiesc cu următorul text:

„1.

în cazul programelor de eradicare a infecției cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis în ceea ce privește bovinele deținute, per zone dacă domeniul de aplicare teritorial al programului cuprinde mai multe zone:

(a)

numărul de unități care dețin bovine, cu excepția unităților care fac obiectul derogării în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (b) | numărul de bovine deținute în unitățile menționate la litera (a) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(b)

numărul de bovine deținute în unitățile menționate la litera (a) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (c) | numărul de unități care dețin bovine și care au statut de indemnă de infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis, unde nu s-a efectuat vaccinarea, inclusiv unitățile cu statut de indemnă de boală suspendat la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(c)

numărul de unități care dețin bovine și care au statut de indemnă de infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis, unde nu s-a efectuat vaccinarea, inclusiv unitățile cu statut de indemnă de boală suspendat la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (d) | numărul de bovine deținute în unitățile menționate la litera (c) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(d)

numărul de bovine deținute în unitățile menționate la litera (c) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (e) | numărul de unități care dețin bovine testate cu un test serologic pentru infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(e)

numărul de unități care dețin bovine testate cu un test serologic pentru infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (f) | numărul de unități suspecte în urma testării menționate la litera (e) în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(f)

numărul de unități suspecte în urma testării menționate la litera (e) în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (g) | numărul de cazuri de avort de la bovine deținute care este posibil să fi fost cauzate de infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis investigate în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(g)

numărul de cazuri de avort de la bovine deținute care este posibil să fi fost cauzate de infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis investigate în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (h) | data ultimului caz confirmat de infecție cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis la bovinele deținute; |
| --- | --- |

(h)

data ultimului caz confirmat de infecție cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis la bovinele deținute;

| (i) | data ultimei vaccinări împotriva infecției cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis a bovinelor deținute; |
| --- | --- |

(i)

data ultimei vaccinări împotriva infecției cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis a bovinelor deținute;

| 2. | în cazul programelor de eradicare a infecției cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis în ceea ce privește ovinele și caprinele deținute, per zone dacă domeniul de aplicare teritorial al programului cuprinde mai multe zone:






  (a) | numărul de unități care dețin ovine sau caprine, cu excepția unităților care fac obiectul derogării în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- | --- |

2.

în cazul programelor de eradicare a infecției cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis în ceea ce privește ovinele și caprinele deținute, per zone dacă domeniul de aplicare teritorial al programului cuprinde mai multe zone:

(a)

numărul de unități care dețin ovine sau caprine, cu excepția unităților care fac obiectul derogării în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (b) | numărul de ovine și caprine deținute în unitățile menționate la litera (a) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(b)

numărul de ovine și caprine deținute în unitățile menționate la litera (a) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (c) | numărul de unități care dețin ovine sau caprine și care au statut de indemnă de infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis, unde nu s-a efectuat vaccinarea, inclusiv unitățile cu statut de indemnă de boală suspendat la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(c)

numărul de unități care dețin ovine sau caprine și care au statut de indemnă de infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis, unde nu s-a efectuat vaccinarea, inclusiv unitățile cu statut de indemnă de boală suspendat la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (d) | numărul de ovine și caprine deținute în unitățile menționate la litera (c) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(d)

numărul de ovine și caprine deținute în unitățile menționate la litera (c) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (e) | numărul de unități care dețin ovine sau caprine testate pentru infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(e)

numărul de unități care dețin ovine sau caprine testate pentru infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (f) | numărul de unități suspecte în urma testării menționate la litera (e) în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(f)

numărul de unități suspecte în urma testării menționate la litera (e) în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (g) | numărul de cazuri de avort la bovine sau caprine deținute care este posibil să fi fost cauzate de infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis investigate în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(g)

numărul de cazuri de avort la bovine sau caprine deținute care este posibil să fi fost cauzate de infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis investigate în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (h) | data ultimului caz confirmat de infecție cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis la ovinele sau caprinele deținute; |
| --- | --- |

(h)

data ultimului caz confirmat de infecție cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis la ovinele sau caprinele deținute;

| (i) | data ultimei vaccinări împotriva infecției cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis a ovinelor sau caprinelor deținute; |
| --- | --- |

(i)

data ultimei vaccinări împotriva infecției cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis a ovinelor sau caprinelor deținute;

| 3. | în cazul programelor de eradicare a infecției cu MTBC, per zone dacă domeniul de aplicare teritorial al programului cuprinde mai multe zone:






  (a) | numărul de unități care dețin bovine, cu excepția unităților care fac obiectul derogării în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- | --- |

3.

în cazul programelor de eradicare a infecției cu MTBC, per zone dacă domeniul de aplicare teritorial al programului cuprinde mai multe zone:

(a)

numărul de unități care dețin bovine, cu excepția unităților care fac obiectul derogării în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (b) | numărul de bovine deținute în unitățile menționate la litera (a) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(b)

numărul de bovine deținute în unitățile menționate la litera (a) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (c) | numărul de unități care dețin bovine cu statut de indemnă de infecția cu MTBC, inclusiv unitățile cu statut de indemnă de boală suspendat la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(c)

numărul de unități care dețin bovine cu statut de indemnă de infecția cu MTBC, inclusiv unitățile cu statut de indemnă de boală suspendat la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (d) | numărul de bovine deținute în unitățile menționate la litera (c) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(d)

numărul de bovine deținute în unitățile menționate la litera (c) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (e) | numărul de unități care dețin bovine testate pentru MTBC în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(e)

numărul de unități care dețin bovine testate pentru MTBC în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (f) | numărul de unități suspecte în urma testării menționate la litera (e) în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(f)

numărul de unități suspecte în urma testării menționate la litera (e) în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (g) | numărul de bovine sacrificate care prezintă leziuni suspectate de infecție cu MTBC și care au fost investigate în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(g)

numărul de bovine sacrificate care prezintă leziuni suspectate de infecție cu MTBC și care au fost investigate în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (h) | numărul de unități confirmate ca fiind infectate cu MTBC în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(h)

numărul de unități confirmate ca fiind infectate cu MTBC în fiecare dintre ultimii trei ani;

| 4. | în cazul programelor de eradicare a infecției cu MTBC, per zone dacă domeniul de aplicare teritorial al programului cuprinde mai multe zone:






  (a) | numărul de unități care dețin bovine, cu excepția unităților care fac obiectul derogării în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- | --- |

4.

în cazul programelor de eradicare a infecției cu MTBC, per zone dacă domeniul de aplicare teritorial al programului cuprinde mai multe zone:

(a)

numărul de unități care dețin bovine, cu excepția unităților care fac obiectul derogării în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (b) | numărul de bovine deținute în unitățile menționate la litera (a) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(b)

numărul de bovine deținute în unitățile menționate la litera (a) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (c) | numărul de unități care dețin bovine cu statut de indemnă de LEB, inclusiv unitățile cu statut de indemnă de boală suspendat la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(c)

numărul de unități care dețin bovine cu statut de indemnă de LEB, inclusiv unitățile cu statut de indemnă de boală suspendat la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (d) | numărul de bovine deținute în unitățile menționate la litera (c) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(d)

numărul de bovine deținute în unitățile menționate la litera (c) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (e) | numărul de unități care dețin bovine testate pentru LEB în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(e)

numărul de unități care dețin bovine testate pentru LEB în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (f) | numărul de unități suspecte în urma testării menționate la litera (e) în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(f)

numărul de unități suspecte în urma testării menționate la litera (e) în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (g) | numărul de eșantioane de la bovine sacrificate cu vârsta mai mare de 24 de luni cu tumori care ar putea fi cauzate LEB supuse unor examene de laborator pentru a confirma sau a exclude prezența LEB în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(g)

numărul de eșantioane de la bovine sacrificate cu vârsta mai mare de 24 de luni cu tumori care ar putea fi cauzate LEB supuse unor examene de laborator pentru a confirma sau a exclude prezența LEB în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (h) | numărul de unități confirmate ca fiind infectate cu LEB în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(h)

numărul de unități confirmate ca fiind infectate cu LEB în fiecare dintre ultimii trei ani;

| 5. | în cazul programelor de eradicare a IBR/IPV, per zone dacă domeniul de aplicare teritorial al programului cuprinde mai multe zone:






  (a) | numărul de unități care dețin bovine, cu excepția unităților care fac obiectul derogării în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- | --- |

5.

în cazul programelor de eradicare a IBR/IPV, per zone dacă domeniul de aplicare teritorial al programului cuprinde mai multe zone:

(a)

numărul de unități care dețin bovine, cu excepția unităților care fac obiectul derogării în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (b) | numărul de bovine deținute în unitățile menționate la litera (a) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(b)

numărul de bovine deținute în unitățile menționate la litera (a) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (c) | numărul de unități care dețin bovine cu statut de indemnă de IBR/IPV, inclusiv unitățile cu statut de indemnă de boală suspendat la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(c)

numărul de unități care dețin bovine cu statut de indemnă de IBR/IPV, inclusiv unitățile cu statut de indemnă de boală suspendat la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (d) | numărul de bovine deținute în unitățile menționate la litera (c) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(d)

numărul de bovine deținute în unitățile menționate la litera (c) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (e) | numărul de unități testate pentru IBR/IPV în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(e)

numărul de unități testate pentru IBR/IPV în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (f) | numărul de unități suspecte în urma testării menționate la litera (e) în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(f)

numărul de unități suspecte în urma testării menționate la litera (e) în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (g) | numărul de unități confirmate ca fiind infectate cu IBR/IPV în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(g)

numărul de unități confirmate ca fiind infectate cu IBR/IPV în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (h) | data interzicerii vaccinări împotriva IBR/IPV a bovinelor deținute; |
| --- | --- |

(h)

data interzicerii vaccinări împotriva IBR/IPV a bovinelor deținute;

| 6. | în cazul programelor de eradicare a infecției cu ADV, per zone dacă domeniul de aplicare teritorial al programului cuprinde mai multe zone:






  (a) | numărul de unități care dețin porcine, cu excepția unităților care fac obiectul derogării în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- | --- |

6.

în cazul programelor de eradicare a infecției cu ADV, per zone dacă domeniul de aplicare teritorial al programului cuprinde mai multe zone:

(a)

numărul de unități care dețin porcine, cu excepția unităților care fac obiectul derogării în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (b) | numărul de porcine deținute în unitățile menționate la litera (a) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(b)

numărul de porcine deținute în unitățile menționate la litera (a) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (c) | numărul de unități cu statut de indemnă de infecția cu ADV, inclusiv unitățile cu statut de indemnă de boală suspendat la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(c)

numărul de unități cu statut de indemnă de infecția cu ADV, inclusiv unitățile cu statut de indemnă de boală suspendat la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (d) | numărul de porcine deținute în unitățile menționate la litera (c) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(d)

numărul de porcine deținute în unitățile menționate la litera (c) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (e) | numărul de unități în care s-a efectuat supravegherea pentru a descoperi orice dovadă clinică, virologică sau serologică a infecției cu ADV în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(e)

numărul de unități în care s-a efectuat supravegherea pentru a descoperi orice dovadă clinică, virologică sau serologică a infecției cu ADV în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (f) | numărul de porcine testate în unitățile menționate la litera (e) în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(f)

numărul de porcine testate în unitățile menționate la litera (e) în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (g) | numărul de unități confirmate ca fiind infectate cu ADV în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(g)

numărul de unități confirmate ca fiind infectate cu ADV în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (h) | data interzicerii vaccinări împotriva ADV a porcinelor deținute; |
| --- | --- |

(h)

data interzicerii vaccinări împotriva ADV a porcinelor deținute;

| 7. | în cazul programelor de eradicare a BVD, per zone dacă domeniul de aplicare teritorial al programului cuprinde mai multe zone:






  (a) | numărul de unități care dețin bovine, cu excepția unităților care fac obiectul derogării în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- | --- |

7.

în cazul programelor de eradicare a BVD, per zone dacă domeniul de aplicare teritorial al programului cuprinde mai multe zone:

(a)

numărul de unități care dețin bovine, cu excepția unităților care fac obiectul derogării în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (b) | numărul de bovine deținute în unitățile menționate la litera (a) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(b)

numărul de bovine deținute în unitățile menționate la litera (a) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (c) | numărul de unități care dețin bovine cu statut de indemnă de BVD, inclusiv unitățile cu statut de indemnă de boală suspendat la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(c)

numărul de unități care dețin bovine cu statut de indemnă de BVD, inclusiv unitățile cu statut de indemnă de boală suspendat la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (d) | numărul de bovine deținute în unitățile menționate la litera (c) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(d)

numărul de bovine deținute în unitățile menționate la litera (c) la data de 31 decembrie a fiecăruia dintre ultimii trei ani;

| (e) | numărul de unități testate pentru BVD în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(e)

numărul de unități testate pentru BVD în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (f) | numărul de unități suspecte în urma testării menționate la litera (e) în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(f)

numărul de unități suspecte în urma testării menționate la litera (e) în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (g) | numărul de unități confirmate ca fiind infectate cu BVD în fiecare dintre ultimii trei ani; |
| --- | --- |

(g)

numărul de unități confirmate ca fiind infectate cu BVD în fiecare dintre ultimii trei ani;

| (h) | data interzicerii vaccinări împotriva BVD a bovinelor deținute;”; |
| --- | --- |

(h)

data interzicerii vaccinări împotriva BVD a bovinelor deținute;”;

| (ii) | punctul 10 se înlocuiește cu următorul text:






  „10. | în cazul programelor de eradicare a bolilor de categoria B și C ale animalelor acvatice, se furnizează următoarele informații pentru fiecare an al programului, pentru fiecare stat membru, zonă sau compartiment, în funcție de domeniul de aplicare teritorial:






  (a) | numărul de unități de acvacultură aprobate și, după caz, numărul de unități de acvacultură înregistrate care dețin animale din populația de animale vizată și punctele de eșantionare a populațiilor de animale sălbatice, care sunt incluse în programul de eradicare, precum și hărți care indică localizarea unităților și a punctelor de eșantionare a populațiilor de animale sălbatice; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

punctul 10 se înlocuiește cu următorul text:

„10.

în cazul programelor de eradicare a bolilor de categoria B și C ale animalelor acvatice, se furnizează următoarele informații pentru fiecare an al programului, pentru fiecare stat membru, zonă sau compartiment, în funcție de domeniul de aplicare teritorial:

(a)

numărul de unități de acvacultură aprobate și, după caz, numărul de unități de acvacultură înregistrate care dețin animale din populația de animale vizată și punctele de eșantionare a populațiilor de animale sălbatice, care sunt incluse în programul de eradicare, precum și hărți care indică localizarea unităților și a punctelor de eșantionare a populațiilor de animale sălbatice;

| (b) | numărul de unități de acvacultură și, după caz, punctele de eșantionare a populațiilor de animale sălbatice, din numărul de unități și de puncte de eșantionare menționate la litera (a), în care nu s-au înregistrat infecții; |
| --- | --- |

(b)

numărul de unități de acvacultură și, după caz, punctele de eșantionare a populațiilor de animale sălbatice, din numărul de unități și de puncte de eșantionare menționate la litera (a), în care nu s-au înregistrat infecții;

| (c) | numărul de vizite de verificare a stării de sănătate a animalelor, per unități de acvacultură aprobate și, după caz, înregistrate; |
| --- | --- |

(c)

numărul de vizite de verificare a stării de sănătate a animalelor, per unități de acvacultură aprobate și, după caz, înregistrate;

| (d) | numărul de eșantionări per unități de acvacultură aprobate și, după caz, înregistrate și puncte de eșantionare a populațiilor de animale sălbatice, precum și detalii privind speciile, rezultatele eșantionării (pozitive sau negative) și temperaturile apei la momentul eșantionării; |
| --- | --- |

(d)

numărul de eșantionări per unități de acvacultură aprobate și, după caz, înregistrate și puncte de eșantionare a populațiilor de animale sălbatice, precum și detalii privind speciile, rezultatele eșantionării (pozitive sau negative) și temperaturile apei la momentul eșantionării;

| (e) | numărul de unități de acvacultură infectate și, după caz, puncte de eșantionare a populațiilor de animale sălbatice cu cazuri confirmate din numărul de unități menționate la litera (a); |
| --- | --- |

(e)

numărul de unități de acvacultură infectate și, după caz, puncte de eșantionare a populațiilor de animale sălbatice cu cazuri confirmate din numărul de unități menționate la litera (a);

| (f) | numărul de noi unități de acvacultură cu infecții și, după caz, puncte de eșantionare a populațiilor de animale sălbatice cu cazuri confirmate din numărul de unități menționate la litera (a).” |
| --- | --- |

(f)

numărul de noi unități de acvacultură cu infecții și, după caz, puncte de eșantionare a populațiilor de animale sălbatice cu cazuri confirmate din numărul de unități menționate la litera (a).”

| 3. | Anexa VII se modifică după cum urmează:






  (a) | la secțiunea 1, punctul 9 se înlocuiește cu următorul text:






  „9. | Obiectivele intermediare ale programului de eradicare legate de criteriile specifice bolii pentru obținerea statutului de indemn de boală, inclusiv cel puțin:






  (a) | scăderea anuală estimată a numărului de unități cu infecții; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Anexa VII se modifică după cum urmează:

(a)

la secțiunea 1, punctul 9 se înlocuiește cu următorul text:

„9.

Obiectivele intermediare ale programului de eradicare legate de criteriile specifice bolii pentru obținerea statutului de indemn de boală, inclusiv cel puțin:

(a)

scăderea anuală estimată a numărului de unități cu infecții;

| (b) | creșterea anuală estimată a numărului de unități indemne de boală.”; |
| --- | --- |

(b)

creșterea anuală estimată a numărului de unități indemne de boală.”;

| (b) | la secțiunea 4, punctele 5 și 6 se înlocuiesc cu următorul text:






  „5. | O descriere a situației epidemiologice din statul membru, din zonă sau din compartiment, în funcție de domeniul de aplicare teritorial al programului, inclusiv:






  (a) | numărul de unități de acvacultură aprobate și numărul de unități de acvacultură înregistrate care dețin animale din populația de animale vizată, în funcție de tipul producției și de statutul sanitar; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

la secțiunea 4, punctele 5 și 6 se înlocuiesc cu următorul text:

„5.

O descriere a situației epidemiologice din statul membru, din zonă sau din compartiment, în funcție de domeniul de aplicare teritorial al programului, inclusiv:

(a)

numărul de unități de acvacultură aprobate și numărul de unități de acvacultură înregistrate care dețin animale din populația de animale vizată, în funcție de tipul producției și de statutul sanitar;

| (b) | speciile listate deținute în unitățile de acvacultură menționate la litera (a), per statut sanitar; |
| --- | --- |

(b)

speciile listate deținute în unitățile de acvacultură menționate la litera (a), per statut sanitar;

| (c) | hărți care indică:






  (i) | localizarea geografică a unităților de acvacultură menționate la litera (a) și zonele bazinelor hidrografice relevante; precum și |
| --- | --- | --- |

(c)

hărți care indică:

(i)

localizarea geografică a unităților de acvacultură menționate la litera (a) și zonele bazinelor hidrografice relevante; precum și

| (ii) | distribuția geografică a cazurilor de boală de categoria B sau C într-o perioadă relevantă care acoperă cel puțin ultimii cinci ani; |
| --- | --- |

(ii)

distribuția geografică a cazurilor de boală de categoria B sau C într-o perioadă relevantă care acoperă cel puțin ultimii cinci ani;

| (d) | informații privind situația epidemiologică a animalelor acvatice sălbatice, după caz. |
| --- | --- |

(d)

informații privind situația epidemiologică a animalelor acvatice sălbatice, după caz.

| 6. | O descriere a strategiei de control al bolilor din programul de eradicare, în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689, incluzând cel puțin:






  (a) | schemele de eșantionare și metodele de diagnostic care trebuie utilizate în conformitate cu anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2020/689 pentru:






  (i) | vizitele de verificare a stării de sănătate și eșantionarea în unitățile de acvacultură; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

O descriere a strategiei de control al bolilor din programul de eradicare, în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689, incluzând cel puțin:

(a)

schemele de eșantionare și metodele de diagnostic care trebuie utilizate în conformitate cu anexa VI la Regulamentul delegat (UE) 2020/689 pentru:

(i)

vizitele de verificare a stării de sănătate și eșantionarea în unitățile de acvacultură;

| (ii) | supravegherea țintită a populațiilor sălbatice, după caz; |
| --- | --- |

(ii)

supravegherea țintită a populațiilor sălbatice, după caz;

| (b) | măsurile de control al bolilor care trebuie aplicate în situația unui caz confirmat; |
| --- | --- |

(b)

măsurile de control al bolilor care trebuie aplicate în situația unui caz confirmat;

| (c) | măsurile de biosecuritate și de atenuare a riscurilor care trebuie puse în aplicare; |
| --- | --- |

(c)

măsurile de biosecuritate și de atenuare a riscurilor care trebuie puse în aplicare;

| (d) | schemele de vaccinare, după caz; |
| --- | --- |

(d)

schemele de vaccinare, după caz;

| (e) | măsurile care trebuie puse în aplicare în ceea ce privește animalele acvatice sălbatice și numărul și localizarea geografică a punctelor de eșantionare, după caz; |
| --- | --- |

(e)

măsurile care trebuie puse în aplicare în ceea ce privește animalele acvatice sălbatice și numărul și localizarea geografică a punctelor de eșantionare, după caz;

| (f) | derogările care trebuie aplicate în conformitate cu articolul 47 alineatul (4), cu articolul 51 alineatul (2) sau cu articolul 53 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689, după caz; |
| --- | --- |

(f)

derogările care trebuie aplicate în conformitate cu articolul 47 alineatul (4), cu articolul 51 alineatul (2) sau cu articolul 53 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689, după caz;

| (g) | măsurile coordonate cu alte state membre sau țări terțe, după caz.” |
| --- | --- |

(g)

măsurile coordonate cu alte state membre sau țări terțe, după caz.”

---

(*1)  Regulamentul delegat (UE) 2020/689 al Comisiei din 17 decembrie 2019 de completare a Regulamentului (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele privind supravegherea, programele de eradicare și statutul de indemn de boală pentru anumite boli listate și emergente (JO L 174, 3.6.2020, p. 211).”;”

---

| 14.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 179/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 179/57

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1452 AL COMISIEI

din 13 iulie 2023

de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Investigațiile precedente și măsurile în vigoare

Investigațiile precedente și măsurile în vigoare

| (1) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 248/2011 (2) („investigația inițială”), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu (denumite în continuare „AFS” sau „produsul în cauză” sau „produsul care face obiectul reexaminării”) originare din Republica Populară Chineză („RPC” sau „China” sau „țara în cauză”). Taxa, bazată pe nivelul de eliminare a prejudiciului, a variat între 7,3 % și 13,8 %. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 248/2011 (2) („investigația inițială”), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu (denumite în continuare „AFS” sau „produsul în cauză” sau „produsul care face obiectul reexaminării”) originare din Republica Populară Chineză („RPC” sau „China” sau „țara în cauză”). Taxa, bazată pe nivelul de eliminare a prejudiciului, a variat între 7,3 % și 13,8 %.

2

| (2) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1379/2014 (3), în urma unei investigații antisubvenție și a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping, Comisia a modificat taxa antidumping inițială la valori cuprinse între 0 % și 19,9 % și a impus o taxă compensatorie suplimentară cuprinsă între 4,9 % și 10,3 %. Măsurile compensatorii și antidumping combinate rezultate au variat între 4,9 % și 30,2 %. |
| --- | --- |

(2)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1379/2014 (3), în urma unei investigații antisubvenție și a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping, Comisia a modificat taxa antidumping inițială la valori cuprinse între 0 % și 19,9 % și a impus o taxă compensatorie suplimentară cuprinsă între 4,9 % și 10,3 %. Măsurile compensatorii și antidumping combinate rezultate au variat între 4,9 % și 30,2 %.

3

| (3) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/724 (4), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping, Comisia a decis să mențină aceste măsuri astfel cum sunt stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1379/2014. |
| --- | --- |

(3)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/724 (4), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping, Comisia a decis să mențină aceste măsuri astfel cum sunt stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1379/2014.

4

| (4) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/328 (5), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor compensatorii, Comisia a decis să mențină aceste măsuri astfel cum sunt stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1379/2014. |
| --- | --- |

(4)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/328 (5), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor compensatorii, Comisia a decis să mențină aceste măsuri astfel cum sunt stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1379/2014.

5

| (5) | Prin urmare, măsurile compensatorii și antidumping combinate rezultate variază între 4,9 % și 30,2 %. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, măsurile compensatorii și antidumping combinate rezultate variază între 4,9 % și 30,2 %.

| (6) | Sunt în vigoare, de asemenea, măsuri privind importurile de AFS originare din Egipt. Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/870 (6), în urma unei investigații antisubvenție, Comisia a instituit o taxă compensatorie definitivă asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Egipt. Taxa, bazată pe nivelul de subvenționare, a fost de 13,1 %. |
| --- | --- |

(6)

Sunt în vigoare, de asemenea, măsuri privind importurile de AFS originare din Egipt. Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/870 (6), în urma unei investigații antisubvenție, Comisia a instituit o taxă compensatorie definitivă asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Egipt. Taxa, bazată pe nivelul de subvenționare, a fost de 13,1 %.

6

1.2.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

| (7) | La 19 ianuarie 2022, Comisia a primit o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a taxelor antidumping în vigoare, depusă de Asociația europeană a producătorilor de fibră de sticlă (denumită în continuare „solicitantul”) în numele industriei Uniunii a produselor din fibră de sticlă continuă în sensul articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(7)

La 19 ianuarie 2022, Comisia a primit o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a taxelor antidumping în vigoare, depusă de Asociația europeană a producătorilor de fibră de sticlă (denumită în continuare „solicitantul”) în numele industriei Uniunii a produselor din fibră de sticlă continuă în sensul articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (8) | La 21 aprilie 2022, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor în Uniune de AFS originare din Republica Populară Chineză, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „avizul de deschidere”) (7). |
| --- | --- |

(8)

La 21 aprilie 2022, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor în Uniune de AFS originare din Republica Populară Chineză, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „avizul de deschidere”) (7).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

7

| (9) | Cererea de reexaminare s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar putea avea ca efect continuarea dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(9)

Cererea de reexaminare s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar putea avea ca efect continuarea dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.

1.3.   Perioada investigației de reexaminare și perioada examinată

Perioada investigației de reexaminare și perioada examinată

| (10) | Investigația privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2021 (denumită în continuare „perioada investigației de reexaminare” sau „PIR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2018 și sfârșitul perioadei investigației de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(10)

Investigația privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2021 (denumită în continuare „perioada investigației de reexaminare” sau „PIR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2018 și sfârșitul perioadei investigației de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

1.4.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (11) | În avizul de deschidere, părțile interesate au fost invitate să contacteze Comisia în vederea participării la investigație. În plus, Comisia a informat în mod specific solicitantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC, autoritățile din țara în cauză, precum și importatorii cunoscuți și utilizatorii cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și i-a invitat să participe la aceasta. |
| --- | --- |

(11)

În avizul de deschidere, părțile interesate au fost invitate să contacteze Comisia în vederea participării la investigație. În plus, Comisia a informat în mod specific solicitantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC, autoritățile din țara în cauză, precum și importatorii cunoscuți și utilizatorii cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și i-a invitat să participe la aceasta.

| (12) | Părțile interesate au avut ocazia de a prezenta observații cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(12)

Părțile interesate au avut ocazia de a prezenta observații cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale.

1.5.   Eșantionarea

Eșantionarea

| (13) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion din rândul părților interesate în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(13)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion din rândul părților interesate în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

1.5.1.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (14) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. La selectarea eșantionului, Comisia s-a bazat pe cea mai mare producție reprezentativă și pe cel mai mare volum de vânzări de AFS din cursul PIR care puteau fi examinate în mod rezonabil având în vedere timpul disponibil. Eșantionul a fost constituit din trei producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau 76 % din producția industriei Uniunii din cursul PIR. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. Nu s-au primit observații. Eșantionul este reprezentativ pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(14)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. La selectarea eșantionului, Comisia s-a bazat pe cea mai mare producție reprezentativă și pe cel mai mare volum de vânzări de AFS din cursul PIR care puteau fi examinate în mod rezonabil având în vedere timpul disponibil. Eșantionul a fost constituit din trei producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau 76 % din producția industriei Uniunii din cursul PIR. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. Nu s-au primit observații. Eșantionul este reprezentativ pentru industria Uniunii.

1.5.2.   Eșantionarea importatorilor

Eșantionarea importatorilor

| (15) | Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a constitui un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a constitui un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (16) | Un singur importator neafiliat a furnizat informațiile solicitate și a acceptat să fie inclus în eșantion. Având în vedere numărul mic de răspunsuri, Comisia a decis că nu este necesară constituirea unui eșantion. |
| --- | --- |

(16)

Un singur importator neafiliat a furnizat informațiile solicitate și a acceptat să fie inclus în eșantion. Având în vedere numărul mic de răspunsuri, Comisia a decis că nu este necesară constituirea unui eșantion.

1.5.3.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

| (17) | Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze și alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la investigație. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze și alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la investigație.

| (18) | Un singur producător-exportator din țara în cauză a furnizat informațiile solicitate în termenul stabilit în avizul de deschidere și a fost de acord să fie inclus în eșantion. Având în vedere numărul mic de răspunsuri, Comisia a decis că nu este necesară constituirea unui eșantion. Aceasta a informat în consecință singurul producător-exportator care a răspuns și Misiunea Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană. Nu au fost prezentate observații. |
| --- | --- |

(18)

Un singur producător-exportator din țara în cauză a furnizat informațiile solicitate în termenul stabilit în avizul de deschidere și a fost de acord să fie inclus în eșantion. Având în vedere numărul mic de răspunsuri, Comisia a decis că nu este necesară constituirea unui eșantion. Aceasta a informat în consecință singurul producător-exportator care a răspuns și Misiunea Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană. Nu au fost prezentate observații.

1.6.   Răspunsurile la chestionar

Răspunsurile la chestionar

| (19) | Comisia a trimis Guvernului Republicii Populare Chineze („GC”) un chestionar referitor la existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(19)

Comisia a trimis Guvernului Republicii Populare Chineze („GC”) un chestionar referitor la existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază.

| (20) | Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori cooperanți, producătorilor din Uniune, utilizatorilor și importatorilor. Aceleași chestionare au fost puse la dispoziție și online (8) în ziua deschiderii investigației. |
| --- | --- |

(20)

Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori cooperanți, producătorilor din Uniune, utilizatorilor și importatorilor. Aceleași chestionare au fost puse la dispoziție și online (8) în ziua deschiderii investigației.

8

| (21) | S-au primit răspunsuri la chestionare de la trei producători din Uniune. |
| --- | --- |

(21)

S-au primit răspunsuri la chestionare de la trei producători din Uniune.

| (22) | Comisia nu a primit niciun răspuns din partea producătorului-exportator cooperant, a GC, a importatorului neafiliat sau a utilizatorilor. |
| --- | --- |

(22)

Comisia nu a primit niciun răspuns din partea producătorului-exportator cooperant, a GC, a importatorului neafiliat sau a utilizatorilor.

1.7.   Verificarea

Verificarea

| (23) | Din cauza lipsei de cooperare din partea producătorului-exportator cooperant și în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, Comisia și-a bazat analiza privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului pe datele disponibile. Aceasta a utilizat informațiile cuprinse în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și statisticile disponibile în bazele de date Comext și Global Trade Atlas („GTA”), precum și alte surse accesibile publicului. Toate părțile interesate și GC au fost informate în consecință și nu au formulat obiecții. |
| --- | --- |

(23)

Din cauza lipsei de cooperare din partea producătorului-exportator cooperant și în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, Comisia și-a bazat analiza privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului pe datele disponibile. Aceasta a utilizat informațiile cuprinse în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și statisticile disponibile în bazele de date Comext și Global Trade Atlas („GTA”), precum și alte surse accesibile publicului. Toate părțile interesate și GC au fost informate în consecință și nu au formulat obiecții.

| (24) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului și interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți:
  Producători din Uniune:






  — | 3B-Fibreglass S.P.R.L., Bruxelles, Belgia; |
| --- | --- | --- |

(24)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului și interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți:

Producători din Uniune:

—

3B-Fibreglass S.P.R.L., Bruxelles, Belgia;

| — | European Owens Corning Fiberglas S.P.R.L., Bruxelles, Belgia; |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fiberglas S.P.R.L., Bruxelles, Belgia;

| — | Johns Manville Slovakia, a.s., Trnava, Slovacia. |
| --- | --- |

—

Johns Manville Slovakia, a.s., Trnava, Slovacia.

1.8.   Procedura ulterioară

Procedura ulterioară

| (25) | La 28 aprilie 2023, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele antidumping în vigoare. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată formula observații cu privire la comunicarea constatărilor. |
| --- | --- |

(25)

La 28 aprilie 2023, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele antidumping în vigoare. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată formula observații cu privire la comunicarea constatărilor.

| (26) | Observațiile prezentate de părțile interesate au fost analizate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. Au fost audiate părțile care au formulat o solicitare în acest sens. |
| --- | --- |

(26)

Observațiile prezentate de părțile interesate au fost analizate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. Au fost audiate părțile care au formulat o solicitare în acest sens.

2.   PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII, PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII, PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul care face obiectul reexaminării

Produsul care face obiectul reexaminării

| (27) | Produsul care face obiectul reexaminării este același cu cel din investigația inițială și din reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor, și anume fire tăiate din fibră de sticlă, cu o lungime de maximum 50 mm; semitorturi din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de mai mult de 3 % (determinată conform standardului ISO 1887) și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 (codurile TARIC 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039), 7019 14 00 și 7019 15 00 (9). Codurile NC și TARIC sunt menționate doar cu titlu informativ, fără a aduce atingere eventualei modificări ulterioare a clasificării tarifare. |
| --- | --- |

(27)

Produsul care face obiectul reexaminării este același cu cel din investigația inițială și din reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor, și anume fire tăiate din fibră de sticlă, cu o lungime de maximum 50 mm; semitorturi din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de mai mult de 3 % (determinată conform standardului ISO 1887) și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 (codurile TARIC 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039), 7019 14 00 și 7019 15 00 (9). Codurile NC și TARIC sunt menționate doar cu titlu informativ, fără a aduce atingere eventualei modificări ulterioare a clasificării tarifare.

9

| (28) | Produsul în cauză este materia primă cel mai des utilizată pentru armarea rășinilor termoplastice și termorezistente din industria materialelor compozite. Materialele compozite care rezultă (materiale armate cu fibră de sticlă cu filament) sunt utilizate în numeroase ramuri industriale: transport (sectorul auto, maritim, aerospațial, militar), electronică, energie eoliană, construcție și inginerie civilă, rezervoare/conducte, bunuri de consum, etc. |
| --- | --- |

(28)

Produsul în cauză este materia primă cel mai des utilizată pentru armarea rășinilor termoplastice și termorezistente din industria materialelor compozite. Materialele compozite care rezultă (materiale armate cu fibră de sticlă cu filament) sunt utilizate în numeroase ramuri industriale: transport (sectorul auto, maritim, aerospațial, militar), electronică, energie eoliană, construcție și inginerie civilă, rezervoare/conducte, bunuri de consum, etc.

2.2.   Produsul în cauză

Produsul în cauză

| (29) | Produsul vizat de prezenta investigație este produsul care face obiectul reexaminării originar din RPC. |
| --- | --- |

(29)

Produsul vizat de prezenta investigație este produsul care face obiectul reexaminării originar din RPC.

2.3.   Produsul similar

Produsul similar

| (30) | Astfel cum s-a stabilit în investigația inițială, precum și în reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor, prezenta investigație de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a confirmat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază:






  — | produsul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(30)

Astfel cum s-a stabilit în investigația inițială, precum și în reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor, prezenta investigație de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a confirmat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază:

—

produsul în cauză;

| — | produsul fabricat și vândut pe piața internă a RPC; și |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut pe piața internă a RPC; și

| — | produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii. |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii.

| (31) | Prin urmare, aceste produse sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(31)

Prin urmare, aceste produse sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   DUMPINGUL

DUMPINGUL

| (32) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurii în vigoare ar putea conduce la o continuare sau la o reapariție a dumpingului din partea RPC. |
| --- | --- |

(32)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurii în vigoare ar putea conduce la o continuare sau la o reapariție a dumpingului din partea RPC.

3.1.   Observații preliminare

Observații preliminare

| (33) | Astfel cum se menționează în considerentul 22, niciun producător-exportator din RPC nu a cooperat la investigație. În consecință, Comisia a informat autoritățile din RPC că, din cauza lipsei de cooperare, Comisia ar putea aplica articolul 18 din regulamentul de bază cu privire la constatările referitoare la RPC. Nu s-a primit niciun răspuns și, în consecință, Comisia a decis să aplice articolul 18. |
| --- | --- |

(33)

Astfel cum se menționează în considerentul 22, niciun producător-exportator din RPC nu a cooperat la investigație. În consecință, Comisia a informat autoritățile din RPC că, din cauza lipsei de cooperare, Comisia ar putea aplica articolul 18 din regulamentul de bază cu privire la constatările referitoare la RPC. Nu s-a primit niciun răspuns și, în consecință, Comisia a decis să aplice articolul 18.

| (34) | În consecință, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, constatările referitoare la probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului s-au bazat pe datele disponibile, în special pe informațiile furnizate în cererea de reexaminare și pe informațiile obținute de la părțile care au cooperat în cursul investigației de reexaminare, și anume solicitantul și producătorii din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(34)

În consecință, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, constatările referitoare la probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului s-au bazat pe datele disponibile, în special pe informațiile furnizate în cererea de reexaminare și pe informațiile obținute de la părțile care au cooperat în cursul investigației de reexaminare, și anume solicitantul și producătorii din Uniune incluși în eșantion.

3.2.   Procedura de stabilire a valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază pentru importurile de AFS originare din RPC

Procedura de stabilire a valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază pentru importurile de AFS originare din RPC

| (35) | Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile la momentul deschiderii investigației care tind să demonstreze existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a deschis investigația în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(35)

Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile la momentul deschiderii investigației care tind să demonstreze existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a deschis investigația în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

| (36) | Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru investigația sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative, Comisia a trimis un chestionar către GC. În plus, la punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în termen de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. În termenul stabilit nu s-a primit niciun răspuns la chestionar din partea GC și nu s-a primit nicio comunicare privind aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. Ulterior, Comisia a informat GC că va folosi datele disponibile în sensul articolului 18 din regulamentul de bază pentru a stabili existența unor distorsiuni semnificative în RPC. GC nu a formulat observații în această privință. |
| --- | --- |

(36)

Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru investigația sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative, Comisia a trimis un chestionar către GC. În plus, la punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în termen de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. În termenul stabilit nu s-a primit niciun răspuns la chestionar din partea GC și nu s-a primit nicio comunicare privind aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. Ulterior, Comisia a informat GC că va folosi datele disponibile în sensul articolului 18 din regulamentul de bază pentru a stabili existența unor distorsiuni semnificative în RPC. GC nu a formulat observații în această privință.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (37) | La punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, având în vedere elementele de probă disponibile, ar putea fi necesar să selecteze o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale pe baza unor prețuri sau valori de referință nedistorsionate. Conform informațiilor de care dispunea Comisia la momentul respectiv, au fost identificate ca posibile țări reprezentative pentru RPC Brazilia și Turcia. Comisia a precizat, de asemenea, că va examina și alte țări care ar putea fi adecvate, în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) prima liniuță din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(37)

La punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, având în vedere elementele de probă disponibile, ar putea fi necesar să selecteze o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale pe baza unor prețuri sau valori de referință nedistorsionate. Conform informațiilor de care dispunea Comisia la momentul respectiv, au fost identificate ca posibile țări reprezentative pentru RPC Brazilia și Turcia. Comisia a precizat, de asemenea, că va examina și alte țări care ar putea fi adecvate, în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) prima liniuță din regulamentul de bază.

| (38) | La 5 august 2022, prin intermediul unei note, Comisia a informat părțile interesate cu privire la sursele relevante pe care intenționa să le utilizeze la stabilirea valorii normale, luând în considerare Turcia ca țară reprezentativă. Comisia a informat, de asemenea, părțile interesate că va stabili costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („costuri VAG”), precum și profiturile pe baza informațiilor referitoare la societatea Türkiye Șișe Ve Cam Fabrikalari A.Ș., un producător din țara reprezentativă. Nu s-au primit observații. |
| --- | --- |

(38)

La 5 august 2022, prin intermediul unei note, Comisia a informat părțile interesate cu privire la sursele relevante pe care intenționa să le utilizeze la stabilirea valorii normale, luând în considerare Turcia ca țară reprezentativă. Comisia a informat, de asemenea, părțile interesate că va stabili costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („costuri VAG”), precum și profiturile pe baza informațiilor referitoare la societatea Türkiye Șișe Ve Cam Fabrikalari A.Ș., un producător din țara reprezentativă. Nu s-au primit observații.

3.3.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (39) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „[v]aloarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”. |
| --- | --- |

(39)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „[v]aloarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”.

| (40) | Cu toate acestea, potrivit articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „[î]n cazul în care se stabilește [...] că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare din cauza existenței în țara respectivă a unor distorsiuni semnificative în înțelesul literei (b), valoarea normală este construită exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate” și „include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri” („cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale” sunt denumite în continuare „costurile VAG”). |
| --- | --- |

(40)

Cu toate acestea, potrivit articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „[î]n cazul în care se stabilește [...] că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare din cauza existenței în țara respectivă a unor distorsiuni semnificative în înțelesul literei (b), valoarea normală este construită exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate” și „include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri” („cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale” sunt denumite în continuare „costurile VAG”).

| (41) | Astfel cum se explică mai jos, Comisia a concluzionat în cadrul prezentei investigații că, pe baza elementelor de probă disponibile și având în vedere lipsa cooperării din partea GC și a producătorilor-exportatori, este adecvată aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(41)

Astfel cum se explică mai jos, Comisia a concluzionat în cadrul prezentei investigații că, pe baza elementelor de probă disponibile și având în vedere lipsa cooperării din partea GC și a producătorilor-exportatori, este adecvată aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

3.4.   Existența unor distorsiuni semnificative

Existența unor distorsiuni semnificative

| (42) | În cadrul investigației sale recente privind sectorul fibrei de sticlă din RPC (10), Comisia a constatat existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(42)

În cadrul investigației sale recente privind sectorul fibrei de sticlă din RPC (10), Comisia a constatat existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază.

10

| (43) | În cadrul investigației respective, Comisia a constatat că există o intervenție substanțială a statului în RPC, ceea ce conduce la distorsionarea alocării eficiente a resurselor în conformitate cu principiile pieței (11). În special, Comisia a concluzionat că, în sectorul fibrei de sticlă, care cuprinde și AFS, nu doar că GC continuă să dețină în proprietate o mare parte dintre societăți în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază (12), ci GC este, de asemenea, în măsură să intervină în procesul de stabilire a prețurilor și a costurilor prin prezența statului în cadrul firmelor în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază (13). Comisia a constatat, de asemenea, că prezența și intervenția statului pe piețele financiare, precum și în furnizarea de materii prime și de factori de producție au un efect suplimentar de distorsionare asupra pieței. Într-adevăr, în ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat faptul că resursele sunt concentrate în sectoare desemnate de GC ca fiind strategice sau importante din punct de vedere politic într-un alt mod, în loc să fie alocate după cum dictează forțele pieței (14). În plus, Comisia a concluzionat că legislația chineză privind falimentul și proprietatea nu funcționează în mod corespunzător în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază, ceea ce conduce la distorsiuni, în special atunci când sunt menținute pe linia de plutire întreprinderi insolvente și când sunt atribuite drepturi de folosință asupra terenurilor în RPC (15). În aceeași ordine de idei, Comisia a constatat distorsiuni ale costurilor salariale din sectorul fibrei de sticlă, care cuprinde și AFS, în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază (16), precum și distorsiuni pe piețele financiare în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, în special în ceea ce privește accesul la capital al actorilor corporativi din RPC (17). |
| --- | --- |

(43)

În cadrul investigației respective, Comisia a constatat că există o intervenție substanțială a statului în RPC, ceea ce conduce la distorsionarea alocării eficiente a resurselor în conformitate cu principiile pieței (11). În special, Comisia a concluzionat că, în sectorul fibrei de sticlă, care cuprinde și AFS, nu doar că GC continuă să dețină în proprietate o mare parte dintre societăți în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază (12), ci GC este, de asemenea, în măsură să intervină în procesul de stabilire a prețurilor și a costurilor prin prezența statului în cadrul firmelor în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază (13). Comisia a constatat, de asemenea, că prezența și intervenția statului pe piețele financiare, precum și în furnizarea de materii prime și de factori de producție au un efect suplimentar de distorsionare asupra pieței. Într-adevăr, în ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat faptul că resursele sunt concentrate în sectoare desemnate de GC ca fiind strategice sau importante din punct de vedere politic într-un alt mod, în loc să fie alocate după cum dictează forțele pieței (14). În plus, Comisia a concluzionat că legislația chineză privind falimentul și proprietatea nu funcționează în mod corespunzător în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază, ceea ce conduce la distorsiuni, în special atunci când sunt menținute pe linia de plutire întreprinderi insolvente și când sunt atribuite drepturi de folosință asupra terenurilor în RPC (15). În aceeași ordine de idei, Comisia a constatat distorsiuni ale costurilor salariale din sectorul fibrei de sticlă, care cuprinde și AFS, în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază (16), precum și distorsiuni pe piețele financiare în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, în special în ceea ce privește accesul la capital al actorilor corporativi din RPC (17).

11

12

13

14

15

16

17

| (44) | La fel ca în investigația sa anterioară referitoare la sectorul fibrei de sticlă din RPC, Comisia a analizat, în prezenta investigație, dacă este adecvat sau nu să utilizeze prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Această analiză a Comisiei s-a bazat pe elementele de probă disponibile la dosar, inclusiv pe elementele de probă cuprinse cerere și în raport (18), care au fost obținute din surse accesibile publicului. Această analiză a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a completat în continuare aceste elemente de probă cu propriile cercetări privind diferitele criterii relevante pentru a confirma existența unor distorsiuni semnificative în RPC, astfel cum s-a constatat și în investigația sa anterioară în această privință. |
| --- | --- |

(44)

La fel ca în investigația sa anterioară referitoare la sectorul fibrei de sticlă din RPC, Comisia a analizat, în prezenta investigație, dacă este adecvat sau nu să utilizeze prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Această analiză a Comisiei s-a bazat pe elementele de probă disponibile la dosar, inclusiv pe elementele de probă cuprinse cerere și în raport (18), care au fost obținute din surse accesibile publicului. Această analiză a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a completat în continuare aceste elemente de probă cu propriile cercetări privind diferitele criterii relevante pentru a confirma existența unor distorsiuni semnificative în RPC, astfel cum s-a constatat și în investigația sa anterioară în această privință.

18

| (45) | Solicitantul a susținut în cerere că sectorul chinez al AFS este caracterizat de distorsiuni semnificative cauzate de intervenția statului în economie în general, precum și, în mod specific, în sectorul produsului care face obiectul reexaminării. Potrivit cererii, toți factorii de producție – terenuri, energie, capital, materii prime și forță de muncă – sunt afectați în egală măsură de distorsiuni, deoarece sunt supuși intervențiilor GC care au dus, în cele din urmă, la distorsiuni nesemnificative în sectorul AFS din China. |
| --- | --- |

(45)

Solicitantul a susținut în cerere că sectorul chinez al AFS este caracterizat de distorsiuni semnificative cauzate de intervenția statului în economie în general, precum și, în mod specific, în sectorul produsului care face obiectul reexaminării. Potrivit cererii, toți factorii de producție – terenuri, energie, capital, materii prime și forță de muncă – sunt afectați în egală măsură de distorsiuni, deoarece sunt supuși intervențiilor GC care au dus, în cele din urmă, la distorsiuni nesemnificative în sectorul AFS din China.

| (46) | În sprijinul acestei poziții, în cerere s-a făcut referire la o serie de surse de informații accesibile publicului, cum ar fi raportul, investigația recentă a Comisiei privind sectorul AFS și Regulamentul (UE) 2020/492 rezultat din aceasta, cel de al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei materialelor de construcții, cel de al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială națională al RPC, cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială națională și obiectivele pe termen lung pentru 2035, precum și strategia industrială „Made in China 2025”. |
| --- | --- |

(46)

În sprijinul acestei poziții, în cerere s-a făcut referire la o serie de surse de informații accesibile publicului, cum ar fi raportul, investigația recentă a Comisiei privind sectorul AFS și Regulamentul (UE) 2020/492 rezultat din aceasta, cel de al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei materialelor de construcții, cel de al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială națională al RPC, cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială națională și obiectivele pe termen lung pentru 2035, precum și strategia industrială „Made in China 2025”.

| (47) | Pe această bază, cererea a subliniat faptul că GC deține marea majoritate a principalilor producători chinezi de AFS, precum și a furnizorilor din amonte și a utilizatorilor din aval. Cei mai mari doi producători chinezi de AFS, CPIC și Jushi, sunt importante conglomerate deținute de stat. Asociația sectorială relevantă, Federația Chineză a Materialelor de Construcții (China Building Materials Federation), își desfășoară activitatea sub îndrumarea și supravegherea Comisiei de supraveghere și administrare a activelor deținute de stat (State-owned Asset Supervision and Administration Commission). Președintele Consiliului de administrație al Jushi și vicepreședintele CNBM, care este societatea-mamă a Jushi, dețin, ambii, funcția de vicepreședinte al Federației Chineze a Materialelor de Construcții. |
| --- | --- |

(47)

Pe această bază, cererea a subliniat faptul că GC deține marea majoritate a principalilor producători chinezi de AFS, precum și a furnizorilor din amonte și a utilizatorilor din aval. Cei mai mari doi producători chinezi de AFS, CPIC și Jushi, sunt importante conglomerate deținute de stat. Asociația sectorială relevantă, Federația Chineză a Materialelor de Construcții (China Building Materials Federation), își desfășoară activitatea sub îndrumarea și supravegherea Comisiei de supraveghere și administrare a activelor deținute de stat (State-owned Asset Supervision and Administration Commission). Președintele Consiliului de administrație al Jushi și vicepreședintele CNBM, care este societatea-mamă a Jushi, dețin, ambii, funcția de vicepreședinte al Federației Chineze a Materialelor de Construcții.

China Building Materials Federation

State-owned Asset Supervision and Administration Commission

| (48) | Având în vedere nivelul ridicat al intervenției guvernamentale în industria AFS și al participațiilor statului în cadrul sectorului, chiar și producătorii privați sunt împiedicați să își desfășoare activitatea în condiții de piață. |
| --- | --- |

(48)

Având în vedere nivelul ridicat al intervenției guvernamentale în industria AFS și al participațiilor statului în cadrul sectorului, chiar și producătorii privați sunt împiedicați să își desfășoare activitatea în condiții de piață.

| (49) | Direcția economiei chineze este determinată într-o mare măsură de un sistem elaborat de planificare care stabilește prioritățile și obiectivele asupra cărora trebuie să se concentreze autoritățile centrale și locale. Planurile, cum ar fi cel de al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei materialelor de construcții, Planul de dezvoltare a producției inteligente (2016-2020), cel de al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială națională a RPC, cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială națională și obiectivele pe termen lung pentru 2035 („cel de al 14-lea plan cincinal”), precum și strategia „Made in China 2025”, încurajează autoritățile guvernamentale de la toate nivelurile și instituțiile financiare deținute de stat să promoveze progresul industriei AFS în RPC. În cadrul celui de al 14-lea plan cincinal, GC intenționează să se concentreze pe materialele noi în contextul construirii unui nou pilon al sistemului industrial și prevede să utilizeze pe deplin fondurile de investiții industriale și să crească garanțiile financiare și compensarea riscurilor. Prin urmare, sistemul de planificare din China împiedică forțele pieței libere să prevaleze în sectorul AFS. |
| --- | --- |

(49)

Direcția economiei chineze este determinată într-o mare măsură de un sistem elaborat de planificare care stabilește prioritățile și obiectivele asupra cărora trebuie să se concentreze autoritățile centrale și locale. Planurile, cum ar fi cel de al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei materialelor de construcții, Planul de dezvoltare a producției inteligente (2016-2020), cel de al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială națională a RPC, cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială națională și obiectivele pe termen lung pentru 2035 („cel de al 14-lea plan cincinal”), precum și strategia „Made in China 2025”, încurajează autoritățile guvernamentale de la toate nivelurile și instituțiile financiare deținute de stat să promoveze progresul industriei AFS în RPC. În cadrul celui de al 14-lea plan cincinal, GC intenționează să se concentreze pe materialele noi în contextul construirii unui nou pilon al sistemului industrial și prevede să utilizeze pe deplin fondurile de investiții industriale și să crească garanțiile financiare și compensarea riscurilor. Prin urmare, sistemul de planificare din China împiedică forțele pieței libere să prevaleze în sectorul AFS.

Made in China 2025

| (50) | Întreprinderile din sectoarele „materialelor noi” – care includ și AFS – beneficiază de numeroase mecanisme de sprijin, inclusiv de politici de sprijin financiar, politici fiscale și de impozitare preferențiale, sprijin pentru C & D etc. |
| --- | --- |

(50)

Întreprinderile din sectoarele „materialelor noi” – care includ și AFS – beneficiază de numeroase mecanisme de sprijin, inclusiv de politici de sprijin financiar, politici fiscale și de impozitare preferențiale, sprijin pentru C & D etc.

| (51) | Costurile materiilor prime, cum ar fi caolinul și dolomita, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece producția acestor materii prime face obiectul unui sprijin din partea statului în RPC; există distorsiuni sistemice semnificative și în ceea ce privește accesul la capital, terenuri și forță de muncă. Investigația antisubvenție recentă a Comisiei privind importurile de AFS din China a arătat că producătorii chinezi de AFS au beneficiat de acces preferențial la terenuri, precum și de împrumuturi preferențiale, atât de la bănci deținute de stat, cât și de la bănci private (19). |
| --- | --- |

(51)

Costurile materiilor prime, cum ar fi caolinul și dolomita, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece producția acestor materii prime face obiectul unui sprijin din partea statului în RPC; există distorsiuni sistemice semnificative și în ceea ce privește accesul la capital, terenuri și forță de muncă. Investigația antisubvenție recentă a Comisiei privind importurile de AFS din China a arătat că producătorii chinezi de AFS au beneficiat de acces preferențial la terenuri, precum și de împrumuturi preferențiale, atât de la bănci deținute de stat, cât și de la bănci private (19).

19

| (52) | GC nu a prezentat observații și nu a furnizat elemente de probă care să susțină sau să infirme elementele de probă existente la dosarul cazului cu privire la existența unor distorsiuni semnificative și/sau la oportunitatea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul de față. |
| --- | --- |

(52)

GC nu a prezentat observații și nu a furnizat elemente de probă care să susțină sau să infirme elementele de probă existente la dosarul cazului cu privire la existența unor distorsiuni semnificative și/sau la oportunitatea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul de față.

| (53) | În sectorul AFS persistă un grad substanțial de proprietate și control din partea GC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază. Având în vedere că niciun exportator chinez al produsului care face obiectul reexaminării nu a cooperat, nu se poate stabili proporția exactă a producătorilor privați și a celor deținuți de stat. Cu toate acestea, investigația a confirmat că cei mai mari trei producători din sectorul AFS, și anume Jushi, Taishan Glassfiber și CPIC, sunt fie deținuți integral de stat, fie statul deține o participație majoritară. Acești trei producători reprezintă aproximativ 75 % din producătorii chinezi de AFS. |
| --- | --- |

(53)

În sectorul AFS persistă un grad substanțial de proprietate și control din partea GC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază. Având în vedere că niciun exportator chinez al produsului care face obiectul reexaminării nu a cooperat, nu se poate stabili proporția exactă a producătorilor privați și a celor deținuți de stat. Cu toate acestea, investigația a confirmat că cei mai mari trei producători din sectorul AFS, și anume Jushi, Taishan Glassfiber și CPIC, sunt fie deținuți integral de stat, fie statul deține o participație majoritară. Acești trei producători reprezintă aproximativ 75 % din producătorii chinezi de AFS.

| (54) | Atât întreprinderile publice, cât și cele private din sectorul AFS fac obiectul supravegherii și al îndrumării în privința politicilor. Cele mai recente documente de politică ale Chinei privind sectorul AFS confirmă importanța continuă pe care GC o acordă sectorului, inclusiv intenția de a interveni în acest sector pentru a-l modela în conformitate cu politicile guvernamentale. Acest lucru este ilustrat de cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei materiilor prime, care menționează acest sector, în special fibrele de sticlă cu utilizări speciale, printre materialele pentru care inovarea tehnologică va fi sprijinită prin politici în cadrul planului (20). Fibrele de sticlă sunt enumerate printre sectoarele încurajate și în cadrul ediției din 2019 a Catalogului de îndrumare pentru ajustarea structurală a industriei (21), precum și în Catalogul de îndrumare din 2021 al principalelor materiale noi eligibile pentru prima utilizare/programe demonstrative (22). |
| --- | --- |

(54)

Atât întreprinderile publice, cât și cele private din sectorul AFS fac obiectul supravegherii și al îndrumării în privința politicilor. Cele mai recente documente de politică ale Chinei privind sectorul AFS confirmă importanța continuă pe care GC o acordă sectorului, inclusiv intenția de a interveni în acest sector pentru a-l modela în conformitate cu politicile guvernamentale. Acest lucru este ilustrat de cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei materiilor prime, care menționează acest sector, în special fibrele de sticlă cu utilizări speciale, printre materialele pentru care inovarea tehnologică va fi sprijinită prin politici în cadrul planului (20). Fibrele de sticlă sunt enumerate printre sectoarele încurajate și în cadrul ediției din 2019 a Catalogului de îndrumare pentru ajustarea structurală a industriei (21), precum și în Catalogul de îndrumare din 2021 al principalelor materiale noi eligibile pentru prima utilizare/programe demonstrative (22).

20

21

22

| (55) | Exemple similare ale intenției autorităților chineze de a supraveghea și de a orienta evoluțiile din acest sector pot fi observate și la nivel de provincie, de exemplu în Shandong, care, în ceea ce privește în mod specific industria fibrei de sticlă și a materialelor compozite, intenționează „să promoveze în mod activ întreprinderile de vârf și de bază cu o puternică influență a mărcii și atractivitate comercială, capacități puternice de integrare și efecte de stimulare asupra lanțurilor și clusterelor industriale, precum și să sprijine fuziunile între sectoare, regiuni și tipuri de proprietate și reorganizarea întreprinderilor” și „să dezvolte fibre de sticlă și produse din fibră de sticlă de înaltă performanță [și să] încurajeze dezvoltarea de fibre de sticlă și produse din fibră de sticlă ultrafine, cu rezistență ridicată, cu modul ridicat, rezistente la alcalii, cu dielectric scăzut, cu dilatare redusă, cu conținut ridicat de siliciu, degradabile, cu secțiune transversală de formă specială și alte fibre de sticlă și produse din fibră de sticlă de înaltă performanță. Punerea accentului pe nevoile în domeniul informațiilor electronice, aerospațial, al energiei noi, al unităților zootehnice de mari dimensiuni, al serelor agricole și în alte domenii, cercetarea și dezvoltarea și promovarea produselor compozite termoplastice și termorezistente armate cu fibră de sticlă și a grilajelor compozite din fibră de sticlă pentru proiecte de infrastructură” (23). În mod similar, cel de al 14-lea plan cincinal al Chongqing privind dezvoltarea industriilor strategice și emergente prevede „extinderea lanțurilor industriale de fibre și materiale compozite de înaltă performanță”, precum și „accelerarea construcției de proiecte precum [...] linia de producție a fibrei de sticlă de înaltă performanță, cu o producție anuală de 150 000 de tone, și a bazei de producție a fibrei de sticlă și a materialelor compozite ultrafine, astfel încât să crească capacitățile de producție a fibrelor de sticlă și a materialelor compozite de înaltă performanță” (24). Accentul pus pe fibrele de sticlă poate fi observat în documentele de planificare și în alte provincii, precum Guangxi (25), Hubei (26) sau Zhejiang (27). |
| --- | --- |

(55)

Exemple similare ale intenției autorităților chineze de a supraveghea și de a orienta evoluțiile din acest sector pot fi observate și la nivel de provincie, de exemplu în Shandong, care, în ceea ce privește în mod specific industria fibrei de sticlă și a materialelor compozite, intenționează „să promoveze în mod activ întreprinderile de vârf și de bază cu o puternică influență a mărcii și atractivitate comercială, capacități puternice de integrare și efecte de stimulare asupra lanțurilor și clusterelor industriale, precum și să sprijine fuziunile între sectoare, regiuni și tipuri de proprietate și reorganizarea întreprinderilor” și „să dezvolte fibre de sticlă și produse din fibră de sticlă de înaltă performanță [și să] încurajeze dezvoltarea de fibre de sticlă și produse din fibră de sticlă ultrafine, cu rezistență ridicată, cu modul ridicat, rezistente la alcalii, cu dielectric scăzut, cu dilatare redusă, cu conținut ridicat de siliciu, degradabile, cu secțiune transversală de formă specială și alte fibre de sticlă și produse din fibră de sticlă de înaltă performanță. Punerea accentului pe nevoile în domeniul informațiilor electronice, aerospațial, al energiei noi, al unităților zootehnice de mari dimensiuni, al serelor agricole și în alte domenii, cercetarea și dezvoltarea și promovarea produselor compozite termoplastice și termorezistente armate cu fibră de sticlă și a grilajelor compozite din fibră de sticlă pentru proiecte de infrastructură” (23). În mod similar, cel de al 14-lea plan cincinal al Chongqing privind dezvoltarea industriilor strategice și emergente prevede „extinderea lanțurilor industriale de fibre și materiale compozite de înaltă performanță”, precum și „accelerarea construcției de proiecte precum [...] linia de producție a fibrei de sticlă de înaltă performanță, cu o producție anuală de 150 000 de tone, și a bazei de producție a fibrei de sticlă și a materialelor compozite ultrafine, astfel încât să crească capacitățile de producție a fibrelor de sticlă și a materialelor compozite de înaltă performanță” (24). Accentul pus pe fibrele de sticlă poate fi observat în documentele de planificare și în alte provincii, precum Guangxi (25), Hubei (26) sau Zhejiang (27).

23

24

25

26

27

| (56) | În ceea ce privește faptul că GC este în măsură să intervină în privința prețurilor și costurilor prin prezența statului în cadrul firmelor în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază, mulți producători ai produsului care face obiectul reexaminării evidențiază în mod explicit activități de consolidare a partidului pe site-urile lor sau au membri de partid în conducerea societății și subliniază afilierea lor la PCC. |
| --- | --- |

(56)

În ceea ce privește faptul că GC este în măsură să intervină în privința prețurilor și costurilor prin prezența statului în cadrul firmelor în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază, mulți producători ai produsului care face obiectul reexaminării evidențiază în mod explicit activități de consolidare a partidului pe site-urile lor sau au membri de partid în conducerea societății și subliniază afilierea lor la PCC.

| (57) | De exemplu, președintele Consiliului de administrație al grupului Jushi îndeplinește în același timp și funcția de secretar adjunct al Comitetului de partid în cadrul CNBM (28). În mod similar, președintele Consiliului de administrație al Sinoma Science and Technology, care este societatea holding a Taishan Fiberglass, ocupă și funcția de secretar al Comitetului de partid, iar președintele Sinoma Science and Technology este secretarul adjunct al Comitetului de partid (29). În cazul CPIC, vicepreședintele consiliului de administrație și directorul executiv deține în același timp și funcția de secretar adjunct al Comitetului de partid, în timp ce președintele la nivel de grup al societății-mamă a CPIC ocupă și funcția de secretar al Comitetului de partid, iar vicepreședintele la nivel de grup ocupă funcția de secretar adjunct al Comitetului de partid (30). |
| --- | --- |

(57)

De exemplu, președintele Consiliului de administrație al grupului Jushi îndeplinește în același timp și funcția de secretar adjunct al Comitetului de partid în cadrul CNBM (28). În mod similar, președintele Consiliului de administrație al Sinoma Science and Technology, care este societatea holding a Taishan Fiberglass, ocupă și funcția de secretar al Comitetului de partid, iar președintele Sinoma Science and Technology este secretarul adjunct al Comitetului de partid (29). În cazul CPIC, vicepreședintele consiliului de administrație și directorul executiv deține în același timp și funcția de secretar adjunct al Comitetului de partid, în timp ce președintele la nivel de grup al societății-mamă a CPIC ocupă și funcția de secretar al Comitetului de partid, iar vicepreședintele la nivel de grup ocupă funcția de secretar adjunct al Comitetului de partid (30).

28

29

30

| (58) | În plus, statutul societății Jushi prevede în mod explicit supravegherea directă de către partid a activităților esențiale ale societății la articolul 195, potrivit căruia „Comitetul de partid al întreprinderii discută și decide chestiunile majore legate de întreprindere în conformitate cu reglementările”, principalele responsabilități ale Comitetului de partid cuprinzând sarcinile „de a studia și a discuta aspecte importante legate de gestionarea afacerilor societății și de a sprijini adunarea acționarilor, consiliul de administrație, consiliul de supraveghere și conducerea în exercitarea competențelor lor în conformitate cu legea”, precum și „de a consolida conducerea și controlul asupra selecției și atribuirii personalului întreprinderii și de a asigura în mod eficient construirea echipei de conducere a întreprinderii, a echipei de experți și a echipei de recrutare” (31). |
| --- | --- |

(58)

În plus, statutul societății Jushi prevede în mod explicit supravegherea directă de către partid a activităților esențiale ale societății la articolul 195, potrivit căruia „Comitetul de partid al întreprinderii discută și decide chestiunile majore legate de întreprindere în conformitate cu reglementările”, principalele responsabilități ale Comitetului de partid cuprinzând sarcinile „de a studia și a discuta aspecte importante legate de gestionarea afacerilor societății și de a sprijini adunarea acționarilor, consiliul de administrație, consiliul de supraveghere și conducerea în exercitarea competențelor lor în conformitate cu legea”, precum și „de a consolida conducerea și controlul asupra selecției și atribuirii personalului întreprinderii și de a asigura în mod eficient construirea echipei de conducere a întreprinderii, a echipei de experți și a echipei de recrutare” (31).

31

| (59) | În plus, Taishan Fiberglass a celebrat a 99-a aniversare a înființării PCC, iar secretarul Comitetului de partid al societății a ținut următorul discurs: „Tocmai pentru că Taishan Fiberglass a susținut întotdeauna conducerea partidului, a continuat să adere la «cele două consecvențe» și a aderat întotdeauna la lucrările de consolidare a partidului din cadrul grupului cu privire la «un singur cont», «patru integrări» și «patru modernizări și integrări» și la alte concepte de consolidare a partidului.” (32) |
| --- | --- |

(59)

În plus, Taishan Fiberglass a celebrat a 99-a aniversare a înființării PCC, iar secretarul Comitetului de partid al societății a ținut următorul discurs: „Tocmai pentru că Taishan Fiberglass a susținut întotdeauna conducerea partidului, a continuat să adere la «cele două consecvențe» și a aderat întotdeauna la lucrările de consolidare a partidului din cadrul grupului cu privire la «un singur cont», «patru integrări» și «patru modernizări și integrări» și la alte concepte de consolidare a partidului.” (32)

32

| (60) | În plus, în sectorul AFS sunt în vigoare politici discriminatorii în favoarea producătorilor interni sau care influențează în alt mod piața în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază. Deși politicile industriale se referă, de regulă, mai degrabă la un număr mare de sectoare decât la unul în mod exclusiv, sectorul AFS face obiectul a numeroase planuri, orientări, directive și alte documente de politică emise la nivel național, regional și municipal (a se vedea și considerentele 47 și 48 de mai sus). Aceste politici sunt uneori în totală contradicție cu forțele pieței, cum ar fi, de exemplu, planul de acțiune pe trei ani al provinciei Guangxi privind industriile strategice și emergente, care stabilește, din punct de vedere administrativ, volumele de producție țintă și ratele de creștere viitoare: „până în 2023, valoarea producției industriei materialelor noi va ajunge la 133 de miliarde RMB, iar valoarea adăugată va ajunge la 44 de miliarde RMB.” (33) |
| --- | --- |

(60)

În plus, în sectorul AFS sunt în vigoare politici discriminatorii în favoarea producătorilor interni sau care influențează în alt mod piața în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază. Deși politicile industriale se referă, de regulă, mai degrabă la un număr mare de sectoare decât la unul în mod exclusiv, sectorul AFS face obiectul a numeroase planuri, orientări, directive și alte documente de politică emise la nivel național, regional și municipal (a se vedea și considerentele 47 și 48 de mai sus). Aceste politici sunt uneori în totală contradicție cu forțele pieței, cum ar fi, de exemplu, planul de acțiune pe trei ani al provinciei Guangxi privind industriile strategice și emergente, care stabilește, din punct de vedere administrativ, volumele de producție țintă și ratele de creștere viitoare: „până în 2023, valoarea producției industriei materialelor noi va ajunge la 133 de miliarde RMB, iar valoarea adăugată va ajunge la 44 de miliarde RMB.” (33)

33

| (61) | În concluzie, GC a luat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele politicii publice de a sprijini sectoarele industriale încurajate, inclusiv producția principalilor factori de producție utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze în mod liber. |
| --- | --- |

(61)

În concluzie, GC a luat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele politicii publice de a sprijini sectoarele industriale încurajate, inclusiv producția principalilor factori de producție utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze în mod liber.

| (62) | Prezenta investigație nu a evidențiat niciun element de probă care să indice că aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul și proprietatea în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază în sectorul AFS, menționate în considerentul 43 de mai sus, nu i-ar afecta pe producătorii produsului care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(62)

Prezenta investigație nu a evidențiat niciun element de probă care să indice că aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul și proprietatea în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază în sectorul AFS, menționate în considerentul 43 de mai sus, nu i-ar afecta pe producătorii produsului care face obiectul reexaminării.

| (63) | De asemenea, sectorul AFS este afectat de distorsiuni ale costurilor salariale în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum s-a menționat și în considerentul 43 de mai sus. Aceste distorsiuni afectează sectorul atât direct (în contextul fabricării produsului care face obiectul reexaminării sau a principalilor factori de producție), cât și indirect (în contextul accesului la capitalul sau la factorii de producție ai societăților care sunt supuse aceluiași sistem de muncă în RPC). |
| --- | --- |

(63)

De asemenea, sectorul AFS este afectat de distorsiuni ale costurilor salariale în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum s-a menționat și în considerentul 43 de mai sus. Aceste distorsiuni afectează sectorul atât direct (în contextul fabricării produsului care face obiectul reexaminării sau a principalilor factori de producție), cât și indirect (în contextul accesului la capitalul sau la factorii de producție ai societăților care sunt supuse aceluiași sistem de muncă în RPC).

| (64) | În plus, în cadrul prezentei investigații nu a fost prezentat niciun element de probă care să demonstreze că sectorul AFS nu este afectat de intervenția statului în sistemul financiar în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum s-a menționat și în considerentul 43 de mai sus. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor pieței la toate nivelurile. |
| --- | --- |

(64)

În plus, în cadrul prezentei investigații nu a fost prezentat niciun element de probă care să demonstreze că sectorul AFS nu este afectat de intervenția statului în sistemul financiar în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum s-a menționat și în considerentul 43 de mai sus. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor pieței la toate nivelurile.

| (65) | În cele din urmă, Comisia reamintește că, pentru a fabrica produsul care face obiectul reexaminării, sunt necesari mai mulți factori de producție. Atunci când producătorii produsului care face obiectul reexaminării cumpără sau contractează acești factori de producție, prețurile plătite (care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt expuse acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează o forță de muncă supusă distorsiunilor; aceștia pot împrumuta fonduri care fac obiectul distorsiunilor care afectează sectorul financiar/alocarea de capital. În plus, ei fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele. |
| --- | --- |

(65)

În cele din urmă, Comisia reamintește că, pentru a fabrica produsul care face obiectul reexaminării, sunt necesari mai mulți factori de producție. Atunci când producătorii produsului care face obiectul reexaminării cumpără sau contractează acești factori de producție, prețurile plătite (care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt expuse acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează o forță de muncă supusă distorsiunilor; aceștia pot împrumuta fonduri care fac obiectul distorsiunilor care afectează sectorul financiar/alocarea de capital. În plus, ei fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele.

| (66) | În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare ale produsului care face obiectul reexaminării pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile factorilor de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile I și II ale raportului. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, terenuri, forță de muncă, energie și materii prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție care a fost, în sine, produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție este expus unor distorsiuni semnificative. Același raționament este valabil și pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe. |
| --- | --- |

(66)

În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare ale produsului care face obiectul reexaminării pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile factorilor de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile I și II ale raportului. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, terenuri, forță de muncă, energie și materii prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție care a fost, în sine, produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție este expus unor distorsiuni semnificative. Același raționament este valabil și pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe.

| (67) | Nici GC, nici producătorii-exportatori nu au prezentat elemente de probă sau argumente contrare în cadrul prezentei investigații. |
| --- | --- |

(67)

Nici GC, nici producătorii-exportatori nu au prezentat elemente de probă sau argumente contrare în cadrul prezentei investigații.

| (68) | În concluzie, elementele de probă disponibile au arătat că prețurile sau costurile produsului care face obiectul reexaminării, inclusiv costurile materiilor prime, ale energiei și ale forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum rezultă din impactul efectiv sau potențial al unuia sau al mai multor elemente relevante menționate la dispoziția respectivă. Pe această bază și în lipsa oricărei cooperări din partea GC, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă pentru a stabili valoarea normală în acest caz. În consecință, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza unor costuri de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, cu alte cuvinte, în acest caz, pe baza costurilor corespunzătoare de producție și de vânzare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, după cum se arată în secțiunea următoare. |
| --- | --- |

(68)

În concluzie, elementele de probă disponibile au arătat că prețurile sau costurile produsului care face obiectul reexaminării, inclusiv costurile materiilor prime, ale energiei și ale forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum rezultă din impactul efectiv sau potențial al unuia sau al mai multor elemente relevante menționate la dispoziția respectivă. Pe această bază și în lipsa oricărei cooperări din partea GC, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă pentru a stabili valoarea normală în acest caz. În consecință, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza unor costuri de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, cu alte cuvinte, în acest caz, pe baza costurilor corespunzătoare de producție și de vânzare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, după cum se arată în secțiunea următoare.

3.5.   Țara reprezentativă

Țara reprezentativă

3.5.1.   Observații cu caracter general

Observații cu caracter general

| (69) | Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe următoarele criterii, în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază:






  — | un nivel de dezvoltare economică asemănător celui din RPC. În acest scop, Comisia a utilizat țări cu un venit național brut pe cap de locuitor asemănător celui din RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale (34); |
| --- | --- | --- |

(69)

Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe următoarele criterii, în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază:

—

un nivel de dezvoltare economică asemănător celui din RPC. În acest scop, Comisia a utilizat țări cu un venit național brut pe cap de locuitor asemănător celui din RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale (34);

34

| — | fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă (35); |
| --- | --- |

—

fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă (35);

35

| — | disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă; |
| --- | --- |

—

disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă;

| — | în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, ar trebui să se acorde prioritate, dacă este cazul, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului. |
| --- | --- |

—

în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, ar trebui să se acorde prioritate, dacă este cazul, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului.

| (70) | Astfel cum se explică în considerentul 38, la 5 august 2022, Comisia a publicat o Notă la dosar privind sursele pentru stabilirea valorii normale. Nota respectivă descria faptele și elementele de probă care stau la baza criteriilor relevante și comunica părților interesate intenția Comisiei de a lua în considerare Turcia drept țară reprezentativă adecvată în cazul de față, dacă se va confirma existența unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(70)

Astfel cum se explică în considerentul 38, la 5 august 2022, Comisia a publicat o Notă la dosar privind sursele pentru stabilirea valorii normale. Nota respectivă descria faptele și elementele de probă care stau la baza criteriilor relevante și comunica părților interesate intenția Comisiei de a lua în considerare Turcia drept țară reprezentativă adecvată în cazul de față, dacă se va confirma existența unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

| (71) | În conformitate cu criteriile enumerate la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, Comisia a identificat Turcia ca fiind o țară cu un nivel de dezvoltare economică asemănător celui din RPC. Turcia este clasificată de Banca Mondială ca țară cu „venituri medii-superioare” pe baza venitului național brut. În plus, Turcia a fost identificată ca țară în care se fabrică produsul care face obiectul reexaminării, datele relevante fiind ușor accesibile. |
| --- | --- |

(71)

În conformitate cu criteriile enumerate la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, Comisia a identificat Turcia ca fiind o țară cu un nivel de dezvoltare economică asemănător celui din RPC. Turcia este clasificată de Banca Mondială ca țară cu „venituri medii-superioare” pe baza venitului național brut. În plus, Turcia a fost identificată ca țară în care se fabrică produsul care face obiectul reexaminării, datele relevante fiind ușor accesibile.

| (72) | În final, având în vedere absența cooperării și după ce s-a stabilit că Turcia este o țară reprezentativă adecvată, pe baza tuturor elementelor de mai sus, nu a fost necesară efectuarea unei evaluări a nivelului protecției sociale și a mediului în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(72)

În final, având în vedere absența cooperării și după ce s-a stabilit că Turcia este o țară reprezentativă adecvată, pe baza tuturor elementelor de mai sus, nu a fost necesară efectuarea unei evaluări a nivelului protecției sociale și a mediului în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază.

3.5.2.   Concluzie

Concluzie

| (73) | În absența cooperării, astfel cum s-a propus în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și având în vedere că Turcia îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază, Comisia a selectat Turcia ca țară reprezentativă adecvată. |
| --- | --- |

(73)

În absența cooperării, astfel cum s-a propus în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și având în vedere că Turcia îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază, Comisia a selectat Turcia ca țară reprezentativă adecvată.

3.6.   Surse utilizate pentru stabilirea costurilor nedistorsionate

Surse utilizate pentru stabilirea costurilor nedistorsionate

| (74) | În Nota privind sursele relevante care urmează să fie utilizate pentru stabilirea valorii normale, Comisia a enumerat factorii de producție, cum ar fi materialele, energia și forța de muncă, utilizați de producătorii-exportatori la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a afirmat, de asemenea, că, pentru a construi valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, va utiliza Global Trade Atlas pentru a stabili costul nedistorsionat al majorității factorilor de producție, în special al materiilor prime. În plus, Comisia a afirmat că va apela la datele Institutului de Statistică al Turciei (TurkStat) pentru a stabili costurile nedistorsionate ale forței de muncă (36) și ale energiei (37). |
| --- | --- |

(74)

În Nota privind sursele relevante care urmează să fie utilizate pentru stabilirea valorii normale, Comisia a enumerat factorii de producție, cum ar fi materialele, energia și forța de muncă, utilizați de producătorii-exportatori la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a afirmat, de asemenea, că, pentru a construi valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, va utiliza Global Trade Atlas pentru a stabili costul nedistorsionat al majorității factorilor de producție, în special al materiilor prime. În plus, Comisia a afirmat că va apela la datele Institutului de Statistică al Turciei (TurkStat) pentru a stabili costurile nedistorsionate ale forței de muncă (36) și ale energiei (37).

36

37

| (75) | De asemenea, Comisia a informat părțile interesate că, din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor chinezi, a inclus o valoare pentru cheltuieli indirecte de fabricație și consumabile pentru a acoperi costurile care nu sunt incluse în factorii de producție menționați mai sus. Comisia a stabilit raportul dintre cheltuielile indirecte de fabricație și consumabile și costurile directe de fabricație pentru fiecare categorie de produse AFS, pe baza datelor furnizate de solicitanți în cererea de reexaminare. |
| --- | --- |

(75)

De asemenea, Comisia a informat părțile interesate că, din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor chinezi, a inclus o valoare pentru cheltuieli indirecte de fabricație și consumabile pentru a acoperi costurile care nu sunt incluse în factorii de producție menționați mai sus. Comisia a stabilit raportul dintre cheltuielile indirecte de fabricație și consumabile și costurile directe de fabricație pentru fiecare categorie de produse AFS, pe baza datelor furnizate de solicitanți în cererea de reexaminare.

| (76) | În cele din urmă, Comisia a afirmat că, pentru a stabili costurile VAG și profitul, va utiliza datele financiare de la un producător turc al produsului care face obiectul reexaminării, astfel cum se prevede în considerentul 38 de mai sus. |
| --- | --- |

(76)

În cele din urmă, Comisia a afirmat că, pentru a stabili costurile VAG și profitul, va utiliza datele financiare de la un producător turc al produsului care face obiectul reexaminării, astfel cum se prevede în considerentul 38 de mai sus.

3.7.   Costuri și valori de referință nedistorsionate

Costuri și valori de referință nedistorsionate

3.7.1.   Factori de producție

Factori de producție

| (77) | Având în vedere toate informațiile bazate pe cerere și informațiile ulterioare transmise de solicitant, au fost identificați următorii factori de producție și sursele acestora pentru a stabili valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază:

  Tabelul 1


  Factori de producție pentru anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu










  Factor de producție | Codul mărfii | Surse | Valoarea nedistorsionată (CNY) | Unitate de măsură |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Materii prime |
| Caolin | 25070020 | Global Trade Atlas (GTA) (38) | 1,04 | kg |
| Dolomită | 251810 , 251820 | GTA | 2,03 | kg |
| Calcar | 2521 | GTA | 5,8 | kg |
| Siliciu | 250510 | GTA | 0,31 | kg |
| Platină | 711011 | GTA | 224,24 | gr |
| Rodiu | 711031 | GTA | 2 721,49 | gr |
| Liant, oxigen, piese de schimb, ambalaj | | | % din costul direct | % |
| Forța de muncă |
| Manoperă directă | N/A | Turkstat (39) | 28,16 | oră |
| Energie |
| Energie electrică | N/A | Turkstat (40) | 0,52 | KWh |
| Gaze naturale | N/A | Turkstat (40) | 165,95 | m3 |

(77)

Având în vedere toate informațiile bazate pe cerere și informațiile ulterioare transmise de solicitant, au fost identificați următorii factori de producție și sursele acestora pentru a stabili valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază:

Tabelul 1

Tabelul 1

Factori de producție pentru anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu

Factori de producție pentru anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu

Factor de producție

Codul mărfii

Surse

Valoarea nedistorsionată (CNY)

Unitate de măsură

Materii prime

Caolin

25070020

Global Trade Atlas (GTA) (38)

38

1,04

kg

Dolomită

251810 , 251820

GTA

2,03

kg

Calcar

2521

GTA

5,8

kg

Siliciu

250510

GTA

0,31

kg

Platină

711011

GTA

224,24

gr

Rodiu

711031

GTA

2 721,49

gr

Liant, oxigen, piese de schimb, ambalaj

% din costul direct

%

Forța de muncă

Manoperă directă

N/A

Turkstat (39)

39

28,16

oră

Energie

Energie electrică

N/A

Turkstat (40)

40

0,52

KWh

Gaze naturale

N/A

Turkstat (40)

40

165,95

m3

3

3.7.2.   Materii prime

Materii prime

| (78) | Pentru a stabili prețul nedistorsionat al materiilor prime, livrate la poarta fabricii unui producător din țara reprezentativă, Comisia a utilizat drept bază prețul mediu ponderat de import în țara reprezentativă, astfel cum a fost raportat în GTA, la care au fost adăugate taxele de import. Prețul de import în țara reprezentativă a fost determinat ca fiind o medie ponderată a prețurilor unitare ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția RPC și a țărilor care nu sunt membre ale OMC, menționate în anexa 1 la Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului (41). |
| --- | --- |

(78)

Pentru a stabili prețul nedistorsionat al materiilor prime, livrate la poarta fabricii unui producător din țara reprezentativă, Comisia a utilizat drept bază prețul mediu ponderat de import în țara reprezentativă, astfel cum a fost raportat în GTA, la care au fost adăugate taxele de import. Prețul de import în țara reprezentativă a fost determinat ca fiind o medie ponderată a prețurilor unitare ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția RPC și a țărilor care nu sunt membre ale OMC, menționate în anexa 1 la Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului (41).

41

| (79) | Comisia a decis să excludă importurile din RPC în țara reprezentativă, concluzionând în secțiunea 3.4 că nu este oportun să se utilizeze prețurile și costurile interne din RPC din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere că nu există niciun element de probă din care să reiasă că aceleași distorsiuni nu afectează și produsele destinate exportului, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat și prețurile de export. După excluderea importurilor din RPC în țara reprezentativă, volumul importurilor din alte țări terțe a rămas reprezentativ. |
| --- | --- |

(79)

Comisia a decis să excludă importurile din RPC în țara reprezentativă, concluzionând în secțiunea 3.4 că nu este oportun să se utilizeze prețurile și costurile interne din RPC din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere că nu există niciun element de probă din care să reiasă că aceleași distorsiuni nu afectează și produsele destinate exportului, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat și prețurile de export. După excluderea importurilor din RPC în țara reprezentativă, volumul importurilor din alte țări terțe a rămas reprezentativ.

| (80) | Comisia a calculat ponderea consumabilelor în costurile directe de fabricație în perioada investigației de reexaminare. Consumabilele au inclus costul lianților, al oxigenului, al pieselor de schimb și al ambalajelor. Pentru a stabili o valoare nedistorsionată a acestor componente ale costurilor și având în vedere absența cooperării din partea producătorilor-exportatori, Comisia a utilizat datele disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Aceste procente, care erau specifice pentru fiecare categorie de produse AFS, au fost apoi aplicate valorii nedistorsionate a costului de fabricație pentru a determina valoarea nedistorsionată a consumabilelor. |
| --- | --- |

(80)

Comisia a calculat ponderea consumabilelor în costurile directe de fabricație în perioada investigației de reexaminare. Consumabilele au inclus costul lianților, al oxigenului, al pieselor de schimb și al ambalajelor. Pentru a stabili o valoare nedistorsionată a acestor componente ale costurilor și având în vedere absența cooperării din partea producătorilor-exportatori, Comisia a utilizat datele disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Aceste procente, care erau specifice pentru fiecare categorie de produse AFS, au fost apoi aplicate valorii nedistorsionate a costului de fabricație pentru a determina valoarea nedistorsionată a consumabilelor.

| (81) | În mod normal, la prețurile de import ale materiilor prime ar trebui să fie adăugate și prețurile transportului intern. Totuși, având în vedere lipsa cooperării, precum și natura prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, care se concentrează asupra determinării continuării dumpingului în perioada investigației de reexaminare sau a posibilității de reapariție a acestuia, și nu asupra stabilirii amplorii exacte a acestuia, Comisia a decis că ajustările pentru transportul intern erau inutile. Astfel de ajustări ar conduce doar la creșterea valorii normale și, prin urmare, a marjei de dumping. |
| --- | --- |

(81)

În mod normal, la prețurile de import ale materiilor prime ar trebui să fie adăugate și prețurile transportului intern. Totuși, având în vedere lipsa cooperării, precum și natura prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, care se concentrează asupra determinării continuării dumpingului în perioada investigației de reexaminare sau a posibilității de reapariție a acestuia, și nu asupra stabilirii amplorii exacte a acestuia, Comisia a decis că ajustările pentru transportul intern erau inutile. Astfel de ajustări ar conduce doar la creșterea valorii normale și, prin urmare, a marjei de dumping.

3.7.3.   Forța de muncă

Forța de muncă

| (82) | Pentru a stabili valoarea de referință pentru costurile forței de muncă în țara reprezentativă, Comisia a utilizat datele disponibile publicate de Institutul de Statistică al Turciei (TurkStat). TurkStat publică informații detaliate privind salariile din diferite sectoare economice ale Turciei. Comisia a utilizat statisticile disponibile pentru 2020 pentru costul mediu al forței de muncă în industriile prelucrătoare ale fibrelor de sticlă (categoria 23 conform NACE 2.0) (42). Costul orar rezultat pentru 2020 a fost apoi indexat cu indicele prețului mediu la producător în perioada investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(82)

Pentru a stabili valoarea de referință pentru costurile forței de muncă în țara reprezentativă, Comisia a utilizat datele disponibile publicate de Institutul de Statistică al Turciei (TurkStat). TurkStat publică informații detaliate privind salariile din diferite sectoare economice ale Turciei. Comisia a utilizat statisticile disponibile pentru 2020 pentru costul mediu al forței de muncă în industriile prelucrătoare ale fibrelor de sticlă (categoria 23 conform NACE 2.0) (42). Costul orar rezultat pentru 2020 a fost apoi indexat cu indicele prețului mediu la producător în perioada investigației de reexaminare.

42

3.7.4.   Energia electrică

Energia electrică

| (83) | Prețul energiei electrice pentru societățile din Turcia este publicat de TurkStat semestrial. Comisia a utilizat ultimele date disponibile privind prețurile energiei electrice aplicabile utilizatorilor finali industriali din Turcia (43) în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2021 (perioada investigației de reexaminare). Deoarece informațiile raportate cu privire la prețurile medii pentru utilizatorii finali includeau toate taxele, Comisia a calculat prețul mediu pentru utilizatorul final fără TVA. |
| --- | --- |

(83)

Prețul energiei electrice pentru societățile din Turcia este publicat de TurkStat semestrial. Comisia a utilizat ultimele date disponibile privind prețurile energiei electrice aplicabile utilizatorilor finali industriali din Turcia (43) în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2021 (perioada investigației de reexaminare). Deoarece informațiile raportate cu privire la prețurile medii pentru utilizatorii finali includeau toate taxele, Comisia a calculat prețul mediu pentru utilizatorul final fără TVA.

43

3.7.5.   Gazele naturale

Gazele naturale

| (84) | Prețul gazelor naturale pentru societăți (utilizatori industriali) în Turcia este publicat de TurkStat semestrial. Comisia a utilizat ultimele date disponibile privind prețurile gazelor naturale aplicabile utilizatorilor finali industriali din Turcia (44) pentru perioada investigației de reexaminare. Deoarece informațiile raportate cu privire la prețurile medii pentru utilizatorii finali includeau toate taxele, Comisia a calculat prețul mediu pentru utilizatorul final fără TVA. |
| --- | --- |

(84)

Prețul gazelor naturale pentru societăți (utilizatori industriali) în Turcia este publicat de TurkStat semestrial. Comisia a utilizat ultimele date disponibile privind prețurile gazelor naturale aplicabile utilizatorilor finali industriali din Turcia (44) pentru perioada investigației de reexaminare. Deoarece informațiile raportate cu privire la prețurile medii pentru utilizatorii finali includeau toate taxele, Comisia a calculat prețul mediu pentru utilizatorul final fără TVA.

44

3.7.6.   Cheltuielile indirecte de fabricație, costurile VAG, profiturile și amortizarea

Cheltuielile indirecte de fabricație, costurile VAG, profiturile și amortizarea

| (85) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „valoarea normală construită include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri”. În plus, astfel cum se explică în considerentul 80, a fost stabilită o valoare pentru cheltuielile indirecte de fabricație cu scopul de a acoperi costurile care nu sunt incluse în factorii de producție menționați mai sus. |
| --- | --- |

(85)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „valoarea normală construită include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri”. În plus, astfel cum se explică în considerentul 80, a fost stabilită o valoare pentru cheltuielile indirecte de fabricație cu scopul de a acoperi costurile care nu sunt incluse în factorii de producție menționați mai sus.

| (86) | Pentru a stabili o valoare nedistorsionată a cheltuielilor indirecte de fabricație și având în vedere lipsa cooperării din partea producătorilor din RPC, Comisia a utilizat datele disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În consecință, pe baza datelor furnizate de solicitant, Comisia a stabilit raportul dintre cheltuielile indirecte de fabricație, pe de o parte, și costurile directe de fabricație totale. Cheltuielile indirecte de fabricație au inclus costul deșeurilor, costul indirect al forței de muncă, costul întreținerii și al amortizării imobilelor, instalațiilor și echipamentelor. Aceste procente, care erau specifice pentru fiecare categorie de produse AFS, au fost apoi aplicate valorii nedistorsionate a costului de fabricație pentru a obține valoarea nedistorsionată a cheltuielilor indirecte de fabricație, în funcție de categoria de AFS produsă. |
| --- | --- |

(86)

Pentru a stabili o valoare nedistorsionată a cheltuielilor indirecte de fabricație și având în vedere lipsa cooperării din partea producătorilor din RPC, Comisia a utilizat datele disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În consecință, pe baza datelor furnizate de solicitant, Comisia a stabilit raportul dintre cheltuielile indirecte de fabricație, pe de o parte, și costurile directe de fabricație totale. Cheltuielile indirecte de fabricație au inclus costul deșeurilor, costul indirect al forței de muncă, costul întreținerii și al amortizării imobilelor, instalațiilor și echipamentelor. Aceste procente, care erau specifice pentru fiecare categorie de produse AFS, au fost apoi aplicate valorii nedistorsionate a costului de fabricație pentru a obține valoarea nedistorsionată a cheltuielilor indirecte de fabricație, în funcție de categoria de AFS produsă.

| (87) | Pentru a stabili o valoare nedistorsionată și rezonabilă pentru costurile VAG și profit, Comisia s-a bazat pe cele mai recente date financiare disponibile ale unui producător din Turcia care fusese identificat în Nota la dosar privind sursele relevante ca fiind producător activ și profitabil de AFS în cursul perioadei investigației de reexaminare. Au fost utilizate datele financiare ale următoarei societăți, fiind date accesibile publicului pe site-ul acesteia:






  — | Türkiye Șișe Ve Cam Fabrikalari A.Ș. (Exercițiul financiar 2021) (45) |
| --- | --- | --- |

(87)

Pentru a stabili o valoare nedistorsionată și rezonabilă pentru costurile VAG și profit, Comisia s-a bazat pe cele mai recente date financiare disponibile ale unui producător din Turcia care fusese identificat în Nota la dosar privind sursele relevante ca fiind producător activ și profitabil de AFS în cursul perioadei investigației de reexaminare. Au fost utilizate datele financiare ale următoarei societăți, fiind date accesibile publicului pe site-ul acesteia:

—

Türkiye Șișe Ve Cam Fabrikalari A.Ș. (Exercițiul financiar 2021) (45)

45

3.8.   Calcularea valorii normale

Calcularea valorii normale

| (88) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a construit valoarea normală per categorie de tip de produs AFS la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(88)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a construit valoarea normală per categorie de tip de produs AFS la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază.

| (89) | În primul rând, Comisia a stabilit costurile de fabricație nedistorsionate. În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori, Comisia a utilizat informațiile furnizate de solicitant în cererea de reexaminare referitoare la rata de consum a fiecărui factor de producție (materiale, energie și forță de muncă) în procesul de fabricare a produsului care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(89)

În primul rând, Comisia a stabilit costurile de fabricație nedistorsionate. În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori, Comisia a utilizat informațiile furnizate de solicitant în cererea de reexaminare referitoare la rata de consum a fiecărui factor de producție (materiale, energie și forță de muncă) în procesul de fabricare a produsului care face obiectul reexaminării.

| (90) | După ce a fost stabilit costul de fabricație nedistorsionat, Comisia a adăugat cheltuielile indirecte de fabricație și consumabilele, costurile VAG și profitul, astfel cum sunt descrise la considerentele 80 și 85-87. Comisia a adăugat următoarele elemente la costurile de fabricație nedistorsionate:






  — | consumabilele și cheltuielile indirecte de fabricație stabilite în considerentele 80 și 86; |
| --- | --- | --- |

(90)

După ce a fost stabilit costul de fabricație nedistorsionat, Comisia a adăugat cheltuielile indirecte de fabricație și consumabilele, costurile VAG și profitul, astfel cum sunt descrise la considerentele 80 și 85-87. Comisia a adăugat următoarele elemente la costurile de fabricație nedistorsionate:

—

consumabilele și cheltuielile indirecte de fabricație stabilite în considerentele 80 și 86;

| — | costurile VAG și alte costuri, care au reprezentat 16,8 % din costurile mărfurilor vândute („CMV”) ale societății Türkiye Șișe Ve Cam Fabrikalari A.Ș.; și |
| --- | --- |

—

costurile VAG și alte costuri, care au reprezentat 16,8 % din costurile mărfurilor vândute („CMV”) ale societății Türkiye Șișe Ve Cam Fabrikalari A.Ș.; și

| — | profitul, care s-a ridicat la 36,74 % din CMV, realizat de societatea Türkiye Șișe Ve Cam Fabrikalari A.Ș. în exercițiul financiar 2021. |
| --- | --- |

—

profitul, care s-a ridicat la 36,74 % din CMV, realizat de societatea Türkiye Șișe Ve Cam Fabrikalari A.Ș. în exercițiul financiar 2021.

| (91) | Deși nu s-au primit observații în acest sens în urma publicării Notei la dosar privind sursele relevante, Comisia a observat că societatea Türkiye Șișe Ve Cam Fabrikalari A.Ș. a înregistrat venituri și profituri relativ ridicate în 2021 comparativ cu 2020. Însă, chiar dacă s-ar utiliza profitul înregistrat de aceeași societate pentru 2020, care s-a ridicat la 10,4 %, în scopul stabilirii valorii normale, constatarea potrivit căreia exporturile chineze de AFS au fost exportate către Uniune în cursul perioadei investigației de reexaminare la prețuri inferioare valorii normale ar rămâne neschimbată. |
| --- | --- |

(91)

Deși nu s-au primit observații în acest sens în urma publicării Notei la dosar privind sursele relevante, Comisia a observat că societatea Türkiye Șișe Ve Cam Fabrikalari A.Ș. a înregistrat venituri și profituri relativ ridicate în 2021 comparativ cu 2020. Însă, chiar dacă s-ar utiliza profitul înregistrat de aceeași societate pentru 2020, care s-a ridicat la 10,4 %, în scopul stabilirii valorii normale, constatarea potrivit căreia exporturile chineze de AFS au fost exportate către Uniune în cursul perioadei investigației de reexaminare la prețuri inferioare valorii normale ar rămâne neschimbată.

3.9.   Prețul de export

Prețul de export

| (92) | În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor CIF din datele Eurostat, corectate la nivelul franco fabrică. Astfel, prețul CIF a fost redus cu costul transportului maritim, cu costurile transportului intern și ale formalităților vamale din UE. Aceste costuri s-au bazat pe datele furnizate de solicitanți în cererea de reexaminare. |
| --- | --- |

(92)

În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor CIF din datele Eurostat, corectate la nivelul franco fabrică. Astfel, prețul CIF a fost redus cu costul transportului maritim, cu costurile transportului intern și ale formalităților vamale din UE. Aceste costuri s-au bazat pe datele furnizate de solicitanți în cererea de reexaminare.

3.10.   Comparație

Comparație

| (93) | Comisia a comparat, pentru fiecare categorie de AFS, valoarea normală construită stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază cu prețul de export pe o bază franco fabrică astfel cum a fost stabilit mai sus. |
| --- | --- |

(93)

Comisia a comparat, pentru fiecare categorie de AFS, valoarea normală construită stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază cu prețul de export pe o bază franco fabrică astfel cum a fost stabilit mai sus.

3.11.   Marje de dumping

Marje de dumping

| (94) | Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, au variat între 50 % și 54 %. În consecință, s-a concluzionat că practicile de dumping au continuat în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(94)

Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, au variat între 50 % și 54 %. În consecință, s-a concluzionat că practicile de dumping au continuat în cursul perioadei investigației de reexaminare.

4.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI

PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI

| (95) | Ca urmare a constatării existenței dumpingului în perioada investigației de reexaminare, Comisia a examinat, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, probabilitatea continuării dumpingului în eventualitatea abrogării măsurilor. S-au analizat următoarele elemente suplimentare: (i) dezvoltarea capacității de producție și a capacității neutilizate din RPC, (ii) raportul dintre prețurile de export ale Chinei către alte țări terțe și prețurile de export ale Chinei către Uniune și (iii) atractivitatea pieței Uniunii. |
| --- | --- |

(95)

Ca urmare a constatării existenței dumpingului în perioada investigației de reexaminare, Comisia a examinat, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, probabilitatea continuării dumpingului în eventualitatea abrogării măsurilor. S-au analizat următoarele elemente suplimentare: (i) dezvoltarea capacității de producție și a capacității neutilizate din RPC, (ii) raportul dintre prețurile de export ale Chinei către alte țări terțe și prețurile de export ale Chinei către Uniune și (iii) atractivitatea pieței Uniunii.

4.1.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

| (96) | Pentru a analiza capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC și având în vedere lipsa de cooperare a GC și a producătorilor-exportatori chinezi, Comisia s-a bazat pe informațiile furnizate de solicitant în cererea sa de reexaminare, astfel cum se specifică în considerentele de mai jos. |
| --- | --- |

(96)

Pentru a analiza capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC și având în vedere lipsa de cooperare a GC și a producătorilor-exportatori chinezi, Comisia s-a bazat pe informațiile furnizate de solicitant în cererea sa de reexaminare, astfel cum se specifică în considerentele de mai jos.

| (97) | Investigația a arătat că în China există o supracapacitate generală în producția de anumite AFS. Capacitatea de producție din China în perioada 2020-2021 a fost estimată la aproximativ 3,8-4,4 milioane de tone. Potrivit informațiilor de piață ale solicitantului, cererea internă de AFS din China se situa între 2,4 și 2,9 milioane de tone, rezultând supracapacități de cel puțin 1,1 milioane de tone, care reprezintă peste 100 % din consumul Uniunii Europene în cursul PIR. |
| --- | --- |

(97)

Investigația a arătat că în China există o supracapacitate generală în producția de anumite AFS. Capacitatea de producție din China în perioada 2020-2021 a fost estimată la aproximativ 3,8-4,4 milioane de tone. Potrivit informațiilor de piață ale solicitantului, cererea internă de AFS din China se situa între 2,4 și 2,9 milioane de tone, rezultând supracapacități de cel puțin 1,1 milioane de tone, care reprezintă peste 100 % din consumul Uniunii Europene în cursul PIR.

| (98) | În plus, în pofida supracapacității structurale de pe piața internă chineză, producătorii din RPC continuă să își extindă capacitățile existente și să construiască noi instalații de producție atât în China, cât și în străinătate. |
| --- | --- |

(98)

În plus, în pofida supracapacității structurale de pe piața internă chineză, producătorii din RPC continuă să își extindă capacitățile existente și să construiască noi instalații de producție atât în China, cât și în străinătate.

| (99) | În 2020, Jushi a adăugat o capacitate de producție de 30 000 de tone la capacitatea sa inițială în cadrul uneia dintre unitățile sale de producție, producția anuală totală de AFS a Jushi ajungând astfel la 250 000 de tone. Tendințe similare au fost observate și pentru alți producători-exportatori chinezi de AFS, cum ar fi CPIP cu o cantitate suplimentară de 88 000 de tone, Hebei Jinniu Energy Resources Co. Ltd. cu o capacitate suplimentară de 100 000 de tone și Weibo cu o capacitate suplimentară de 15 000 de tone. De asemenea, în China sunt în curs de pregătire noi creșteri ale capacității de AFS pentru anii următori, producția de AFS preconizată fiind de 780 000 de tone. Prin urmare, capacitatea neutilizată estimată a Chinei ar putea fi redirecționată către piața Uniunii în cazul în care măsurile actuale ar înceta să se aplice (46). |
| --- | --- |

(99)

În 2020, Jushi a adăugat o capacitate de producție de 30 000 de tone la capacitatea sa inițială în cadrul uneia dintre unitățile sale de producție, producția anuală totală de AFS a Jushi ajungând astfel la 250 000 de tone. Tendințe similare au fost observate și pentru alți producători-exportatori chinezi de AFS, cum ar fi CPIP cu o cantitate suplimentară de 88 000 de tone, Hebei Jinniu Energy Resources Co. Ltd. cu o capacitate suplimentară de 100 000 de tone și Weibo cu o capacitate suplimentară de 15 000 de tone. De asemenea, în China sunt în curs de pregătire noi creșteri ale capacității de AFS pentru anii următori, producția de AFS preconizată fiind de 780 000 de tone. Prin urmare, capacitatea neutilizată estimată a Chinei ar putea fi redirecționată către piața Uniunii în cazul în care măsurile actuale ar înceta să se aplice (46).

46

| (100) | Având în vedere nivelurile mai scăzute de producție din Uniune în comparație cu nivelurile de consum ale Uniunii, astfel cum reies din analiza prejudiciului, și având în vedere atractivitatea pieței Uniunii, astfel cum se arată mai jos, Comisia a concluzionat că supracapacitățile chineze ar putea fi redirecționate cu ușurință către piața europeană pentru a satisface cererea în eventualitatea abrogării măsurilor existente. |
| --- | --- |

(100)

Având în vedere nivelurile mai scăzute de producție din Uniune în comparație cu nivelurile de consum ale Uniunii, astfel cum reies din analiza prejudiciului, și având în vedere atractivitatea pieței Uniunii, astfel cum se arată mai jos, Comisia a concluzionat că supracapacitățile chineze ar putea fi redirecționate cu ușurință către piața europeană pentru a satisface cererea în eventualitatea abrogării măsurilor existente.

4.2.   Raportul dintre prețurile de export ale Chinei către alte țări terțe și prețurile de export ale Chinei către Uniune

Raportul dintre prețurile de export ale Chinei către alte țări terțe și prețurile de export ale Chinei către Uniune

| (101) | Pentru a stabili evoluția posibilă a importurilor în Uniune în eventualitatea abrogării măsurilor, Comisia a analizat prețurile de import ale exporturilor chineze către piața Uniunii. Comisia a analizat datele privind exporturile de anumite AFS din China la nivelul codului NC (47) în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(101)

Pentru a stabili evoluția posibilă a importurilor în Uniune în eventualitatea abrogării măsurilor, Comisia a analizat prețurile de import ale exporturilor chineze către piața Uniunii. Comisia a analizat datele privind exporturile de anumite AFS din China la nivelul codului NC (47) în cursul perioadei investigației de reexaminare.

47

| (102) | Acestea au arătat că piața Uniunii este a doua destinație ca mărime pentru importurile de anumite AFS din China (codurile NC 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 14 00, 7019 15 00) în cursul PIR, fiind devansată doar de Statele Unite. Astfel cum se arată în tabelul 2 de mai jos, prețurile AFS din Uniune rămân deosebit de profitabile pentru producătorii-exportatori chinezi în comparație cu alte destinații importante, cum ar fi Statele Unite, Coreea de Sud, India, Rusia, Japonia sau Turcia.

  Tabelul 2


  Exporturile chineze de AFS către principalii parteneri comerciali








  Țara de destinație | Cantități (kg) | Preț unitar mediu (EUR/kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Statele Unite | 141 337 277 | 0,98 |
| Uniunea Europeană | 112 219 001 | 1,33 |
| Coreea de Sud | 107 628 028 | 1,00 |
| India | 68 040 603 | 0,95 |
| Rusia | 58 719 928 | 1,05 |
| Japonia | 52 798 901 | 1,09 |
| Turcia | 42 275 522 | 1,16 |
| Sursa: GTA. Prețul unitar mediu pentru toate categoriile de AFS. |

(102)

Acestea au arătat că piața Uniunii este a doua destinație ca mărime pentru importurile de anumite AFS din China (codurile NC 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 14 00, 7019 15 00) în cursul PIR, fiind devansată doar de Statele Unite. Astfel cum se arată în tabelul 2 de mai jos, prețurile AFS din Uniune rămân deosebit de profitabile pentru producătorii-exportatori chinezi în comparație cu alte destinații importante, cum ar fi Statele Unite, Coreea de Sud, India, Rusia, Japonia sau Turcia.

Tabelul 2

Tabelul 2

Exporturile chineze de AFS către principalii parteneri comerciali

Exporturile chineze de AFS către principalii parteneri comerciali

Țara de destinație

Cantități (kg)

Preț unitar mediu (EUR/kg)

Statele Unite

141 337 277

0,98

Uniunea Europeană

112 219 001

1,33

Coreea de Sud

107 628 028

1,00

India

68 040 603

0,95

Rusia

58 719 928

1,05

Japonia

52 798 901

1,09

Turcia

42 275 522

1,16

Sursa: GTA. Prețul unitar mediu pentru toate categoriile de AFS.

Sursa

| (103) | La nivelul NC, pentru exporturile de fire tăiate în cursul perioadei investigației de reexaminare, piața Uniunii a fost a doua cea mai importantă din punctul de vedere al cantităților exportate din RPC. Prețurile din Uniune (1,61 EUR/kg) au fost semnificativ mai mari decât cele ale principalelor piețe de export, în ordinea importanței Coreea de Sud (0,85 EUR/kg), Japonia (0,82 EUR/kg), Statele Unite (1,05 EUR/kg) și India (0,82 EUR/kg). |
| --- | --- |

(103)

La nivelul NC, pentru exporturile de fire tăiate în cursul perioadei investigației de reexaminare, piața Uniunii a fost a doua cea mai importantă din punctul de vedere al cantităților exportate din RPC. Prețurile din Uniune (1,61 EUR/kg) au fost semnificativ mai mari decât cele ale principalelor piețe de export, în ordinea importanței Coreea de Sud (0,85 EUR/kg), Japonia (0,82 EUR/kg), Statele Unite (1,05 EUR/kg) și India (0,82 EUR/kg).

| (104) | În ceea ce privește semitorturile, piața Uniunii a fost a doua destinație ca importanță pentru exporturile chineze din punctul de vedere al cantităților după Statele Unite, în cursul PIR. Deși similare la nivel mondial, în Uniune s-au înregistrat prețurile cele mai ridicate, la nivelul de 1,11 EUR/kg Pentru comparație, acestea au fost chiar de 0,77 EUR/kg în Statele Unite și de 0,88 EUR/kg și 0,80 EUR/kg în Coreea de Sud și, respectiv, în Rusia. Prețurile pentru Uniune au fost cele mai ridicate dintre cele 18 cele mai importante piețe de export. |
| --- | --- |

(104)

În ceea ce privește semitorturile, piața Uniunii a fost a doua destinație ca importanță pentru exporturile chineze din punctul de vedere al cantităților după Statele Unite, în cursul PIR. Deși similare la nivel mondial, în Uniune s-au înregistrat prețurile cele mai ridicate, la nivelul de 1,11 EUR/kg Pentru comparație, acestea au fost chiar de 0,77 EUR/kg în Statele Unite și de 0,88 EUR/kg și 0,80 EUR/kg în Coreea de Sud și, respectiv, în Rusia. Prețurile pentru Uniune au fost cele mai ridicate dintre cele 18 cele mai importante piețe de export.

| (105) | În ceea ce privește covorașele din fibră de sticlă, piața Uniunii a fost a treia destinație din punctul de vedere al cantităților pentru exporturile chineze în cursul PIR, după India și, respectiv, Statele Unite. Din nou, prețurile către Uniune au fost printre cele mai ridicate, iar în 2021 au fost la nivelul de 1,48 EUR/kg, în comparație cu nivelurile mai scăzute din India (1,25 EUR/kg), Statele Unite (1,11 EUR/kg), Mexic (1,34 EUR/kg) și Turcia (1,41 EUR/kg). Prețurile covorașelor exportate către Uniune au fost cele mai ridicate dintre cele mai importante 10 piețe de export din punctul de vedere al cantităților vândute. |
| --- | --- |

(105)

În ceea ce privește covorașele din fibră de sticlă, piața Uniunii a fost a treia destinație din punctul de vedere al cantităților pentru exporturile chineze în cursul PIR, după India și, respectiv, Statele Unite. Din nou, prețurile către Uniune au fost printre cele mai ridicate, iar în 2021 au fost la nivelul de 1,48 EUR/kg, în comparație cu nivelurile mai scăzute din India (1,25 EUR/kg), Statele Unite (1,11 EUR/kg), Mexic (1,34 EUR/kg) și Turcia (1,41 EUR/kg). Prețurile covorașelor exportate către Uniune au fost cele mai ridicate dintre cele mai importante 10 piețe de export din punctul de vedere al cantităților vândute.

| (106) | Comisia și-a bazat analiza de mai sus pe date la nivelul codului NC de 8 cifre pentru cele trei categorii de AFS, și anume fire tăiate (NC 7019 11 00), semitorturi (NC 7019 12 00) și covorașe (7019 14 00, 7019 15 00). Din cauza lipsei de cooperare din partea GC și a producătorilor-exportatori chinezi, Comisia nu a dispus de date la nivelul numărului de control al produsului, acestea nefiind disponibile pentru analiză. Datele privind prețurile la nivelul numărului de control al produsului ar fi fost mai precise și nu ar fi fost expuse la posibile inexactități rezultate din variațiile mari de preț în cadrul aceleiași categorii de produs AFS (de exemplu, fire tăiate cu diametre diferite). |
| --- | --- |

(106)

Comisia și-a bazat analiza de mai sus pe date la nivelul codului NC de 8 cifre pentru cele trei categorii de AFS, și anume fire tăiate (NC 7019 11 00), semitorturi (NC 7019 12 00) și covorașe (7019 14 00, 7019 15 00). Din cauza lipsei de cooperare din partea GC și a producătorilor-exportatori chinezi, Comisia nu a dispus de date la nivelul numărului de control al produsului, acestea nefiind disponibile pentru analiză. Datele privind prețurile la nivelul numărului de control al produsului ar fi fost mai precise și nu ar fi fost expuse la posibile inexactități rezultate din variațiile mari de preț în cadrul aceleiași categorii de produs AFS (de exemplu, fire tăiate cu diametre diferite).

| (107) | În pofida acestei limitări, datele disponibile arată că prețurile practicate pentru principalele destinații ale exporturilor chineze de AFS au fost mai mici decât prețurile practicate pe piața Uniunii în cursul perioadei investigației de reexaminare. Având în vedere atractivitatea pieței Uniunii în ceea ce privește dimensiunea pieței și fluxurile comerciale istorice, este, prin urmare, probabil ca, în eventualitatea abrogării măsurilor antidumping, cantități semnificative vândute în prezent altor piețe să fie redirecționate către piața Uniunii, iar capacitățile neutilizate existente în China să fie expediate către piața Uniunii. |
| --- | --- |

(107)

În pofida acestei limitări, datele disponibile arată că prețurile practicate pentru principalele destinații ale exporturilor chineze de AFS au fost mai mici decât prețurile practicate pe piața Uniunii în cursul perioadei investigației de reexaminare. Având în vedere atractivitatea pieței Uniunii în ceea ce privește dimensiunea pieței și fluxurile comerciale istorice, este, prin urmare, probabil ca, în eventualitatea abrogării măsurilor antidumping, cantități semnificative vândute în prezent altor piețe să fie redirecționate către piața Uniunii, iar capacitățile neutilizate existente în China să fie expediate către piața Uniunii.

4.3.   Atractivitatea pieței Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii

| (108) | Pentru a stabili evoluția posibilă a importurilor în eventualitatea abrogării măsurilor, Comisia a analizat în continuare atractivitatea pieței Uniunii. Comisia a analizat datele privind exporturile de anumite AFS în Uniune la nivelul codului NC (48) în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(108)

Pentru a stabili evoluția posibilă a importurilor în eventualitatea abrogării măsurilor, Comisia a analizat în continuare atractivitatea pieței Uniunii. Comisia a analizat datele privind exporturile de anumite AFS în Uniune la nivelul codului NC (48) în cursul perioadei investigației de reexaminare.

48

| (109) | Datele analizate au arătat că China este al treilea cel mai mare exportator de AFS în Uniune, iar exporturile originare din RPC reprezintă aproximativ 13 % din totalul importurilor în Uniune, fiind devansate doar de cele din Malaysia și Egipt, în ordinea importanței. |
| --- | --- |

(109)

Datele analizate au arătat că China este al treilea cel mai mare exportator de AFS în Uniune, iar exporturile originare din RPC reprezintă aproximativ 13 % din totalul importurilor în Uniune, fiind devansate doar de cele din Malaysia și Egipt, în ordinea importanței.

| (110) | Comisia a observat că importurile de AFS au crescut între 2018 și PIR, fapt confirmat și de analiza prejudiciului prezentată în secțiunea 5. |
| --- | --- |

(110)

Comisia a observat că importurile de AFS au crescut între 2018 și PIR, fapt confirmat și de analiza prejudiciului prezentată în secțiunea 5.

| (111) | Atractivitatea pieței Uniunii este confirmată, de asemenea, de investițiile exportatorilor chinezi în țări terțe, în special în Egipt, care reprezintă al doilea cel mai mare exportator de AFS în Europa. Astfel cum s-a stabilit în investigația antisubvenție, produsele provenite de la aceste unități de producție sunt direcționate către piața Uniunii și au câștigat, de asemenea, o cotă de piață substanțială (49). Mai precis, producătorii chinezi din RPC continuă să își extindă capacitățile în unitățile de producție din străinătate. În martie 2021, Jushi a anunțat o creștere a capacității de 40 000 de tone pentru unul dintre cuptoarele existente ale Jushi Egypt, iar în august 2021, adăugarea unui nou cuptor de 120 000 de tone, capacitatea totală ajungând astfel la 360 000 de tone până în 2023 (50). În paralel, în 2021, CPIC Bahrain a anunțat că a repornit unul dintre cuptoarele sale cu o capacitate crescută de 100 000 de tone. Astfel cum s-a stabilit în recenta investigație antisubvenție menționată mai sus, s-a constatat că producătorii chinezi au investit în instalații din Egipt în mod special pentru a avea acces la piața Uniunii, ceea ce confirmă atractivitatea pieței Uniunii. |
| --- | --- |

(111)

Atractivitatea pieței Uniunii este confirmată, de asemenea, de investițiile exportatorilor chinezi în țări terțe, în special în Egipt, care reprezintă al doilea cel mai mare exportator de AFS în Europa. Astfel cum s-a stabilit în investigația antisubvenție, produsele provenite de la aceste unități de producție sunt direcționate către piața Uniunii și au câștigat, de asemenea, o cotă de piață substanțială (49). Mai precis, producătorii chinezi din RPC continuă să își extindă capacitățile în unitățile de producție din străinătate. În martie 2021, Jushi a anunțat o creștere a capacității de 40 000 de tone pentru unul dintre cuptoarele existente ale Jushi Egypt, iar în august 2021, adăugarea unui nou cuptor de 120 000 de tone, capacitatea totală ajungând astfel la 360 000 de tone până în 2023 (50). În paralel, în 2021, CPIC Bahrain a anunțat că a repornit unul dintre cuptoarele sale cu o capacitate crescută de 100 000 de tone. Astfel cum s-a stabilit în recenta investigație antisubvenție menționată mai sus, s-a constatat că producătorii chinezi au investit în instalații din Egipt în mod special pentru a avea acces la piața Uniunii, ceea ce confirmă atractivitatea pieței Uniunii.

49

50

| (112) | Astfel cum se explică în considerentul 102 de mai sus, piața Uniunii este a doua destinație ca mărime pentru importurile de AFS din China, care au însumat 112 mii de tone în cursul perioadei investigației de reexaminare, în timp ce, astfel cum se arată în tabelul 2 de mai jos, consumul total la nivelul Uniunii a fost de 941 de mii de tone în aceeași perioadă. Importanța exporturilor către Uniune, dimensiunea pieței Uniunii și potențialul de creștere suplimentară a exporturilor chineze către Uniune sunt factori care fac piața Uniunii atractivă pentru exportatorii chinezi. |
| --- | --- |

(112)

Astfel cum se explică în considerentul 102 de mai sus, piața Uniunii este a doua destinație ca mărime pentru importurile de AFS din China, care au însumat 112 mii de tone în cursul perioadei investigației de reexaminare, în timp ce, astfel cum se arată în tabelul 2 de mai jos, consumul total la nivelul Uniunii a fost de 941 de mii de tone în aceeași perioadă. Importanța exporturilor către Uniune, dimensiunea pieței Uniunii și potențialul de creștere suplimentară a exporturilor chineze către Uniune sunt factori care fac piața Uniunii atractivă pentru exportatorii chinezi.

4.4.   Concluzie

Concluzie

| (113) | Având în vedere constatările sale privind continuarea dumpingului în cursul PIR și evoluția probabilă a exporturilor în eventualitatea expirării măsurilor, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate să fie exportate către Uniune cantități semnificative de AFS. Având în vedere marjele de dumping semnificative stabilite în cursul PIR, nu există niciun motiv să se creadă că dumpingul va înceta în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. Prin urmare, există o mare probabilitate ca expirarea măsurilor antidumping împotriva importurilor din China să conducă la continuarea dumpingului. |
| --- | --- |

(113)

Având în vedere constatările sale privind continuarea dumpingului în cursul PIR și evoluția probabilă a exporturilor în eventualitatea expirării măsurilor, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate să fie exportate către Uniune cantități semnificative de AFS. Având în vedere marjele de dumping semnificative stabilite în cursul PIR, nu există niciun motiv să se creadă că dumpingul va înceta în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. Prin urmare, există o mare probabilitate ca expirarea măsurilor antidumping împotriva importurilor din China să conducă la continuarea dumpingului.

5.   PREJUDICIUL

PREJUDICIUL

5.1.   Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

| (114) | La începutul perioadei examinate, produsul similar era fabricat de nouă producători din Uniune, dintre care unul s-a închis în 2019. Aceștia constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(114)

La începutul perioadei examinate, produsul similar era fabricat de nouă producători din Uniune, dintre care unul s-a închis în 2019. Aceștia constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (115) | Producția totală a Uniunii în perioada investigației de reexaminare a fost stabilită la aproximativ 594 500 de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor informațiilor disponibile privind industria Uniunii, cum ar fi datele furnizate de solicitant și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. După cum se precizează în considerentul 14, în cadrul eșantionului au fost selectați trei producători din Uniune, reprezentând 76 % din producția totală de produs similar a Uniunii. |
| --- | --- |

(115)

Producția totală a Uniunii în perioada investigației de reexaminare a fost stabilită la aproximativ 594 500 de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor informațiilor disponibile privind industria Uniunii, cum ar fi datele furnizate de solicitant și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. După cum se precizează în considerentul 14, în cadrul eșantionului au fost selectați trei producători din Uniune, reprezentând 76 % din producția totală de produs similar a Uniunii.

5.2.   Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

| (116) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza datelor Eurostat, a datelor furnizate de solicitant și a răspunsurilor verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(116)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza datelor Eurostat, a datelor furnizate de solicitant și a răspunsurilor verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (117) | Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Consumul la nivelul Uniunii (tone) | 2018 | 2019 | 2020 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul total la nivelul Uniunii | 934 988 | 857 298 | 782 515 | 941 231 |
| Indice | 100 | 92 | 84 | 101 |
| Sursa: Eurostat, datele furnizate de solicitant și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion |

(117)

Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Tabelul 3

Consumul la nivelul Uniunii (tone)

Consumul la nivelul Uniunii (tone)

2018

2019

2020

PIR

Consumul total la nivelul Uniunii

934 988

857 298

782 515

941 231

Indice

Indice

100

100

92

92

84

84

101

101

Sursa: Eurostat, datele furnizate de solicitant și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion

Sursa

| (118) | Consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 8 % în perioada 2018-2019, apoi a scăzut brusc (– 16 %) în 2020. Scăderea din 2020 a fost temporară și, în mare parte, ca urmare a măsurilor de limitare a mișcării persoanelor impuse de guvern în contextul pandemiei de COVID-19. Mai mulți utilizatori majori de AFS din Uniune, inclusiv din domeniul maritim și al construcțiilor, au fost nevoiți să își reducă temporar sau să își închidă producția. Sectorul autovehiculelor, care reprezintă până la 45 % din cererea UE, a fost sectorul utilizator de AFS cel mai afectat, ajungând aproape la o stagnare completă. Cu toate acestea, în cursul PIR s-au făcut simțite deja redresarea și creșterea cererii (+ 20 % în comparație cu 2020 și + 1 % față de 2018). |
| --- | --- |

(118)

Consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 8 % în perioada 2018-2019, apoi a scăzut brusc (– 16 %) în 2020. Scăderea din 2020 a fost temporară și, în mare parte, ca urmare a măsurilor de limitare a mișcării persoanelor impuse de guvern în contextul pandemiei de COVID-19. Mai mulți utilizatori majori de AFS din Uniune, inclusiv din domeniul maritim și al construcțiilor, au fost nevoiți să își reducă temporar sau să își închidă producția. Sectorul autovehiculelor, care reprezintă până la 45 % din cererea UE, a fost sectorul utilizator de AFS cel mai afectat, ajungând aproape la o stagnare completă. Cu toate acestea, în cursul PIR s-au făcut simțite deja redresarea și creșterea cererii (+ 20 % în comparație cu 2020 și + 1 % față de 2018).

5.3.   Importurile din țara în cauză

Importurile din țara în cauză

5.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

| (119) | Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor Eurostat și a efectuat verificări încrucișate cu datele colectate de statele membre în temeiul articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază [„baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6)”]. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza datelor Eurostat, a datelor furnizate de solicitant și a răspunsurilor verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(119)

Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor Eurostat și a efectuat verificări încrucișate cu datele colectate de statele membre în temeiul articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază [„baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6)”]. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza datelor Eurostat, a datelor furnizate de solicitant și a răspunsurilor verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (120) | Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 4


  Volumul importurilor (tone) și cota de piață | 2018 | 2019 | 2020 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din RPC (tone) | 49 596 | 49 997 | 46 455 | 61 005 |
| Indice | 100 | 101 | 94 | 123 |
| Cota de piață | 5,3  % | 5,8  % | 5,9  % | 6,5  % |
| Indice | 100 | 110 | 112 | 122 |
| Sursa: Eurostat, datele furnizate de solicitant și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(120)

Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

Volumul importurilor (tone) și cota de piață

Volumul importurilor (tone) și cota de piață

2018

2019

2020

PIR

Volumul importurilor din RPC (tone)

49 596

49 997

46 455

61 005

Indice

Indice

100

100

101

101

94

94

123

123

Cota de piață

5,3  %

5,8  %

5,9  %

6,5  %

Indice

Indice

100

100

110

110

112

112

122

122

Sursa: Eurostat, datele furnizate de solicitant și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

Sursa

| (121) | Importurile produsului în cauză din RPC au scăzut (– 6 %) în 2020 ca urmare a măsurilor legate de pandemia de COVID-19. Cu toate acestea, în cursul PIR, importurile au crescut mai rapid decât cererea (+ 31 % față de 2020 și + 23 % față de 2018). Acest lucru a dus la o creștere a cotei de piață a importurilor din RPC până la 6,5 % în cursul PIR (în timp ce în 2018 a fost de 5,3 %). |
| --- | --- |

(121)

Importurile produsului în cauză din RPC au scăzut (– 6 %) în 2020 ca urmare a măsurilor legate de pandemia de COVID-19. Cu toate acestea, în cursul PIR, importurile au crescut mai rapid decât cererea (+ 31 % față de 2020 și + 23 % față de 2018). Acest lucru a dus la o creștere a cotei de piață a importurilor din RPC până la 6,5 % în cursul PIR (în timp ce în 2018 a fost de 5,3 %).

5.3.2.   Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

| (122) | Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor Eurostat. Subcotarea prețurilor importurilor a fost stabilită pe baza datelor Eurostat și a răspunsurilor verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(122)

Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor Eurostat. Subcotarea prețurilor importurilor a fost stabilită pe baza datelor Eurostat și a răspunsurilor verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (123) | Prețul mediu al importurilor în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 5


  Prețurile de import (EUR/tonă) | 2018 | 2019 | 2020 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RPC | 1 058 | 1 046 | 931 | 1 363 |
| Indice | 100 | 99 | 88 | 129 |
| Sursa: Eurostat. |

(123)

Prețul mediu al importurilor în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Prețurile de import (EUR/tonă)

Prețurile de import (EUR/tonă)

2018

2019

2020

PIR

RPC

1 058

1 046

931

1 363

Indice

Indice

100

100

99

99

88

88

129

129

Sursa: Eurostat.

Sursa

| (124) | Prețul mediu al importurilor din RPC fără taxe a înregistrat o tendință descrescătoare și a rămas în mod constant sub prețul mediu practicat de producătorii din Uniune în perioada anterioară PIR. Totuși, acesta a crescut cu 46 % pe an în cursul PIR și a ajuns la 1 363 EUR pe tonă. Acest preț a fost mai mare decât prețul mediu al producătorilor din Uniune (1 092 EUR/tonă) și decât costul de producție al industriei Uniunii (1 181 EUR/tonă) în cursul PIR. Adăugând la aceste prețuri costurile ulterioare importului și măsurile combinate în vigoare, la nivelul taxelor plătite efectiv pentru fiecare producător-exportator, în conformitate cu datele din baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), importurile din China au intrat în Uniune chiar la prețuri cu 53 % mai mari decât cele ale industriei Uniunii. Prin urmare, nu a existat nicio subcotare și nicio blocare a prețurilor cauzată de importurile din China în cursul PIR. |
| --- | --- |

(124)

Prețul mediu al importurilor din RPC fără taxe a înregistrat o tendință descrescătoare și a rămas în mod constant sub prețul mediu practicat de producătorii din Uniune în perioada anterioară PIR. Totuși, acesta a crescut cu 46 % pe an în cursul PIR și a ajuns la 1 363 EUR pe tonă. Acest preț a fost mai mare decât prețul mediu al producătorilor din Uniune (1 092 EUR/tonă) și decât costul de producție al industriei Uniunii (1 181 EUR/tonă) în cursul PIR. Adăugând la aceste prețuri costurile ulterioare importului și măsurile combinate în vigoare, la nivelul taxelor plătite efectiv pentru fiecare producător-exportator, în conformitate cu datele din baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), importurile din China au intrat în Uniune chiar la prețuri cu 53 % mai mari decât cele ale industriei Uniunii. Prin urmare, nu a existat nicio subcotare și nicio blocare a prețurilor cauzată de importurile din China în cursul PIR.

5.4.   Importurile din alte țări terțe decât RPC

Importurile din alte țări terțe decât RPC

| (125) | Importurile de AFS din alte țări terțe decât RPC au provenit în principal din Egipt și Malaysia. |
| --- | --- |

(125)

Importurile de AFS din alte țări terțe decât RPC au provenit în principal din Egipt și Malaysia.

| (126) | Volumul agregat al importurilor în Uniune, precum și cota de piață și evoluția prețurilor pentru importurile de AFS din țări terțe au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 5


  Importurile din țări terțe











  Țara | | 2018 | 2019 | 2020 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malaysia | Volum (tone) | 120 557 | 77 708 | 86 829 | 135 919 |
| | Indice | 100 | 64 | 72 | 113 |
| | Cota de piață | 12,9  % | 9,1  % | 11,1  % | 14,4  % |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 981 | 950 | 873 | 1 056 |
| | Indice | 100 | 97 | 89 | 108 |
| Egipt | Volum (tone) | 118 575 | 114 872 | 91 327 | 119 150 |
| | Indice | 100 | 97 | 77 | 100 |
| | Cota de piață | 12,7  % | 13,4  % | 11,7  % | 12,7  % |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 888 | 882 | 765 | 849 |
| | Indice | 100 | 99 | 86 | 96 |
| Regatul Unit | Volum (tone) | 42 950 | 38 520 | 34 829 | 40 147 |
| | Indice | 100 | 90 | 81 | 93 |
| | Cota de piață | 4,6  % | 4,5  % | 4,5  % | 4,3  % |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 1 185 | 1 145 | 1 102 | 1 083 |
| | Indice | 100 | 97 | 93 | 91 |
| Alte țări terțe | Volum (tone) | 133 064 | 127 133 | 119 291 | 158 978 |
| | Indice | 100 | 96 | 90 | 119 |
| | Cota de piață | 14,2  % | 14,8  % | 15,2  % | 16,9  % |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 1 150 | 1 190 | 1 024 | 1 149 |
| | Indice | 100 | 103 | 89 | 100 |
| Totalul pentru toate țările terțe, cu excepția RPC | Volum (tone) | 415 146 | 358 233 | 332 277 | 454 194 |
| | Indice | 100 | 86 | 80 | 109 |
| | Cota de piață | 44,4  % | 41,8  % | 42,5  % | 48,3  % |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 1 030 | 1 034 | 921 | 1 037 |
| | Indice | 100 | 100 | 89 | 101 |
| Sursa: Eurostat. |

(126)

Volumul agregat al importurilor în Uniune, precum și cota de piață și evoluția prețurilor pentru importurile de AFS din țări terțe au evoluat după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Importurile din țări terțe

Importurile din țări terțe

Țara

2018

2019

2020

PIR

Malaysia

Volum (tone)

120 557

77 708

86 829

135 919

Indice

Indice

100

100

64

64

72

72

113

113

Cota de piață

12,9  %

9,1  %

11,1  %

14,4  %

Preț mediu (EUR/tonă)

981

950

873

1 056

Indice

Indice

100

100

97

97

89

89

108

108

Egipt

Volum (tone)

118 575

114 872

91 327

119 150

Indice

Indice

100

100

97

97

77

77

100

100

Cota de piață

12,7  %

13,4  %

11,7  %

12,7  %

Preț mediu (EUR/tonă)

888

882

765

849

Indice

Indice

100

100

99

99

86

86

96

96

Regatul Unit

Volum (tone)

42 950

38 520

34 829

40 147

Indice

Indice

100

100

90

90

81

81

93

93

Cota de piață

4,6  %

4,5  %

4,5  %

4,3  %

Preț mediu (EUR/tonă)

1 185

1 145

1 102

1 083

Indice

Indice

100

100

97

97

93

93

91

91

Alte țări terțe

Volum (tone)

133 064

127 133

119 291

158 978

Indice

Indice

100

100

96

96

90

90

119

119

Cota de piață

14,2  %

14,8  %

15,2  %

16,9  %

Preț mediu (EUR/tonă)

1 150

1 190

1 024

1 149

Indice

Indice

100

100

103

103

89

89

100

100

Totalul pentru toate țările terțe, cu excepția RPC

Volum (tone)

415 146

358 233

332 277

454 194

Indice

Indice

100

100

86

86

80

80

109

109

Cota de piață

44,4  %

41,8  %

42,5  %

48,3  %

Preț mediu (EUR/tonă)

1 030

1 034

921

1 037

Indice

Indice

100

100

100

100

89

89

101

101

Sursa: Eurostat.

Sursa:

| (127) | Importurile din alte țări terțe, cu excepția RPC, au însumat 454 de mii de tone în cursul PIR, adică 48 % din cota de piață. Un sfert, sau 26 % din importurile din țări terțe, au provenit din creșterea capacității de producție a Chinei în Egipt, măsurile compensatorii fiind în vigoare din iunie 2020. Importurile din Egipt au reprezentat 12,7 % din cota de piață a Uniunii în cursul PIR. Prețurile importurilor egiptene au fost semnificativ mai mici decât prețurile practicate de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(127)

Importurile din alte țări terțe, cu excepția RPC, au însumat 454 de mii de tone în cursul PIR, adică 48 % din cota de piață. Un sfert, sau 26 % din importurile din țări terțe, au provenit din creșterea capacității de producție a Chinei în Egipt, măsurile compensatorii fiind în vigoare din iunie 2020. Importurile din Egipt au reprezentat 12,7 % din cota de piață a Uniunii în cursul PIR. Prețurile importurilor egiptene au fost semnificativ mai mici decât prețurile practicate de industria Uniunii.

| (128) | Alte 30 % din importurile din țări terțe, cu excepția RPC, au provenit din Malaysia. Acestea au reprezentat 14,4 % din cota de piață a Uniunii în cursul PIR. S-a constatat că prețurile medii de import din Malaysia au fost mai mici decât prețurile medii ale industriei Uniunii. Totuși, atunci când au fost comparate pe baza tipului de produs, prețurile malaysiene (1 056 EUR/tonă) au fost mai mari decât prețurile industriei Uniunii, deoarece importurile au constat într-un singur tip de produs (fire tăiate), pentru care prețul industriei Uniunii a fost de 1 015 EUR/tonă în cursul PIR. |
| --- | --- |

(128)

Alte 30 % din importurile din țări terțe, cu excepția RPC, au provenit din Malaysia. Acestea au reprezentat 14,4 % din cota de piață a Uniunii în cursul PIR. S-a constatat că prețurile medii de import din Malaysia au fost mai mici decât prețurile medii ale industriei Uniunii. Totuși, atunci când au fost comparate pe baza tipului de produs, prețurile malaysiene (1 056 EUR/tonă) au fost mai mari decât prețurile industriei Uniunii, deoarece importurile au constat într-un singur tip de produs (fire tăiate), pentru care prețul industriei Uniunii a fost de 1 015 EUR/tonă în cursul PIR.

| (129) | Importurile din Regatul Unit, care au reprezentat aproximativ 4,5 % din cota de piață a Uniunii pe parcursul perioadei examinate, au fost vândute la prețuri inferioare prețurilor industriei Uniunii numai în cursul PIR. |
| --- | --- |

(129)

Importurile din Regatul Unit, care au reprezentat aproximativ 4,5 % din cota de piață a Uniunii pe parcursul perioadei examinate, au fost vândute la prețuri inferioare prețurilor industriei Uniunii numai în cursul PIR.

| (130) | Importurile din alte țări terțe au scăzut (– 10 %) în 2020 ca urmare a măsurilor legate de pandemia de COVID-19 și au crescut în 2021 (+ 33 % față de 2020 și + 19 % față de 2018). S-a constatat că prețurile importurilor din alte țări terțe au fost mai mari decât prețurile practicate de industria Uniunii pe parcursul întregii perioade examinate. |
| --- | --- |

(130)

Importurile din alte țări terțe au scăzut (– 10 %) în 2020 ca urmare a măsurilor legate de pandemia de COVID-19 și au crescut în 2021 (+ 33 % față de 2020 și + 19 % față de 2018). S-a constatat că prețurile importurilor din alte țări terțe au fost mai mari decât prețurile practicate de industria Uniunii pe parcursul întregii perioade examinate.

5.5.   Situația economică a industriei Uniunii

Situația economică a industriei Uniunii

5.5.1.   Observații cu caracter general

Observații cu caracter general

| (131) | Evaluarea situației economice a industriei Uniunii a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(131)

Evaluarea situației economice a industriei Uniunii a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate.

| (132) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 14, pentru evaluarea situației economice a industriei Uniunii s-a utilizat eșantionarea. |
| --- | --- |

(132)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 14, pentru evaluarea situației economice a industriei Uniunii s-a utilizat eșantionarea.

| (133) | Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor furnizate de solicitant. Datele se refereau la toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Datele se refereau la producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(133)

Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor furnizate de solicitant. Datele se refereau la toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Datele se refereau la producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii.

| (134) | Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(134)

Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.

| (135) | Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul forței de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital. |
| --- | --- |

(135)

Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul forței de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital.

5.5.2.   Indicatorii macroeconomici

Indicatorii macroeconomici

5.5.2.1.   Observație generală

| (136) | Situația economică a industriei Uniunii a fost în declin pe parcursul întregii perioade examinate. Începând din 2020, situația industriei Uniunii s-a deteriorat brusc și nu s-a putut redresa pe deplin în 2021 (PIR), din cauza măsurilor de limitare a mișcării persoanelor legate de pandemia de COVID-19 și a opririi activităților utilizatorilor ca urmare a acestora. |
| --- | --- |

(136)

Situația economică a industriei Uniunii a fost în declin pe parcursul întregii perioade examinate. Începând din 2020, situația industriei Uniunii s-a deteriorat brusc și nu s-a putut redresa pe deplin în 2021 (PIR), din cauza măsurilor de limitare a mișcării persoanelor legate de pandemia de COVID-19 și a opririi activităților utilizatorilor ca urmare a acestora.

5.5.2.2.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

| (137) | În perioada examinată, producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 7


  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție | 2018 | 2019 | 2020 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (tone) | 650 509 | 621 145 | 503 135 | 594 464 |
| Indice | 100 | 95 | 77 | 91 |
| Capacitatea de producție (tone) | 702 599 | 720 257 | 718 735 | 684 618 |
| Indice | 100 | 103 | 102 | 97 |
| Gradul de utilizare a capacității de producție | 93  % | 86  % | 70  % | 87  % |
| Indice | 100 | 93 | 76 | 94 |
| Sursa: datele furnizate de solicitant. |

(137)

În perioada examinată, producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

2018

2019

2020

PIR

Volumul producției (tone)

650 509

621 145

503 135

594 464

Indice

Indice

100

100

95

95

77

77

91

91

Capacitatea de producție (tone)

702 599

720 257

718 735

684 618

Indice

Indice

100

100

103

103

102

102

97

97

Gradul de utilizare a capacității de producție

93  %

86  %

70  %

87  %

Indice

Indice

100

100

93

93

76

76

94

94

Sursa: datele furnizate de solicitant.

Sursa

| (138) | Producția Uniunii a scăzut cu 23 % între 2018 și 2020, apoi a crescut din nou cu 18 % între 2020 și perioada investigației de reexaminare, ceea ce a dus la o scădere de 9 % pe parcursul întregii perioade examinate. |
| --- | --- |

(138)

Producția Uniunii a scăzut cu 23 % între 2018 și 2020, apoi a crescut din nou cu 18 % între 2020 și perioada investigației de reexaminare, ceea ce a dus la o scădere de 9 % pe parcursul întregii perioade examinate.

| (139) | Industria Uniunii a crescut capacitățile în 2019 în cadrul reconstrucțiilor (sectorul AFS necesită investiții semnificative și pe termen lung pentru a putea reconstrui cuptoare la intervale regulate de timp și pentru a-și continua funcționarea). Cu toate acestea, un producător din Uniune a trebuit să își închidă permanent fabrica în vara anului 2019. În ansamblu, capacitățile au scăzut cu 3 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(139)

Industria Uniunii a crescut capacitățile în 2019 în cadrul reconstrucțiilor (sectorul AFS necesită investiții semnificative și pe termen lung pentru a putea reconstrui cuptoare la intervale regulate de timp și pentru a-și continua funcționarea). Cu toate acestea, un producător din Uniune a trebuit să își închidă permanent fabrica în vara anului 2019. În ansamblu, capacitățile au scăzut cu 3 % în cursul perioadei examinate.

| (140) | Gradul de utilizare a capacității de producție a evoluat în conformitate cu modificările producției și ale capacităților, și anume a scăzut la 70 % în 2020, din cauza restricțiilor legate de pandemia de COVID-19. După ridicarea acestor restricții, gradul de utilizare a capacității de producție a crescut la 87 % în perioada investigației de reexaminare. Totuși, din cauza restricțiilor tehnice la repornirea capacităților inactive după restricțiile legate de pandemia de COVID-19, producătorii din Uniune nu au fost în măsură să își crească suficient producția pentru a satisface în timp util cererea în creștere după pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

(140)

Gradul de utilizare a capacității de producție a evoluat în conformitate cu modificările producției și ale capacităților, și anume a scăzut la 70 % în 2020, din cauza restricțiilor legate de pandemia de COVID-19. După ridicarea acestor restricții, gradul de utilizare a capacității de producție a crescut la 87 % în perioada investigației de reexaminare. Totuși, din cauza restricțiilor tehnice la repornirea capacităților inactive după restricțiile legate de pandemia de COVID-19, producătorii din Uniune nu au fost în măsură să își crească suficient producția pentru a satisface în timp util cererea în creștere după pandemia de COVID-19.

5.5.2.3.   Volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea

| (141) | În perioada examinată, volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 8


  Volumul vânzărilor și cota de piață (tone) | 2018 | 2019 | 2020 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor pe piața Uniunii | 470 246 | 449 068 | 403 784 | 426 032 |
| Indice | 100 | 95 | 86 | 91 |
| Cota de piață | 50,3  % | 52,4  % | 51,6  % | 45,3  % |
| Indice | 100 | 104 | 103 | 90 |
| Sursa: datele furnizate de solicitant |

(141)

În perioada examinată, volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii au evoluat după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Volumul vânzărilor și cota de piață (tone)

Volumul vânzărilor și cota de piață (tone)

2018

2019

2020

PIR

Volumul vânzărilor pe piața Uniunii

470 246

449 068

403 784

426 032

Indice

Indice

100

100

95

95

86

86

91

91

Cota de piață

50,3  %

52,4  %

51,6  %

45,3  %

Indice

Indice

100

100

104

104

103

103

90

90

Sursa: datele furnizate de solicitant

Sursa:

| (142) | Vânzările industriei Uniunii au scăzut cu 14 % între 2018 și 2020, apoi au crescut cu 6 % între 2020 și perioada investigației de reexaminare, ceea ce a dus la o scădere de 9 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(142)

Vânzările industriei Uniunii au scăzut cu 14 % între 2018 și 2020, apoi au crescut cu 6 % între 2020 și perioada investigației de reexaminare, ceea ce a dus la o scădere de 9 % în cursul perioadei examinate.

| (143) | Această tendință indică faptul că industria Uniunii nu a putut beneficia pe deplin de creșterea cererii în perioada investigației de reexaminare, din cauza restricțiilor tehnice la repornirea capacităților inactive după restricțiile legate de pandemia de COVID-19, astfel cum se explică în considerentul 140. Ca urmare, cota de piață a industriei Uniunii a scăzut la 45,3 % la sfârșitul perioadei examinate, adică a pierdut 5 puncte procentuale de la începutul perioadei. Din aceste 5,0 puncte procentuale din cota de piață, 1,2 puncte procentuale au fost preluate de importurile din China și 3,8 puncte procentuale de celelalte țări terțe. |
| --- | --- |

(143)

Această tendință indică faptul că industria Uniunii nu a putut beneficia pe deplin de creșterea cererii în perioada investigației de reexaminare, din cauza restricțiilor tehnice la repornirea capacităților inactive după restricțiile legate de pandemia de COVID-19, astfel cum se explică în considerentul 140. Ca urmare, cota de piață a industriei Uniunii a scăzut la 45,3 % la sfârșitul perioadei examinate, adică a pierdut 5 puncte procentuale de la începutul perioadei. Din aceste 5,0 puncte procentuale din cota de piață, 1,2 puncte procentuale au fost preluate de importurile din China și 3,8 puncte procentuale de celelalte țări terțe.

5.5.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (144) | În perioada examinată, ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 9


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2018 | 2019 | 2020 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați | 3 426 | 3 387 | 3 130 | 3 101 |
| Indice | 100 | 99 | 91 | 91 |
| Productivitatea (tone/angajat) | 190 | 183 | 161 | 192 |
| Indice | 100 | 97 | 85 | 101 |
| Sursa: datele furnizate de solicitant. |

(144)

În perioada examinată, ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2018

2019

2020

PIR

Numărul de angajați

3 426

3 387

3 130

3 101

Indice

Indice

100

100

99

99

91

91

91

91

Productivitatea (tone/angajat)

190

183

161

192

Indice

Indice

100

100

97

97

85

85

101

101

Sursa: datele furnizate de solicitant.

Sursa:

| (145) | Ocuparea forței de muncă a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei examinate. Productivitatea a evoluat în concordanță cu modificările producției și ale ocupării forței de muncă, și anume a scăzut cu 15 % între 2018 și 2020, apoi a crescut cu 19 % între 2020 și perioada investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(145)

Ocuparea forței de muncă a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei examinate. Productivitatea a evoluat în concordanță cu modificările producției și ale ocupării forței de muncă, și anume a scăzut cu 15 % între 2018 și 2020, apoi a crescut cu 19 % între 2020 și perioada investigației de reexaminare.

5.5.2.5.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (146) | Prezenta investigație a stabilit o marjă de dumping cuprinsă între 50 % și 54 %, în funcție de categoria de AFS examinată. Impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei Uniunii ar fi putut fi atenuat de măsurile antidumping și compensatorii combinate în vigoare; cu toate acestea, industria Uniunii nu a reușit să își mențină cota de piață, iar prețurile sale au rămas scăzute, chiar dacă această situație ar fi putut apărea ca urmare a altor factori, astfel cum se arată în considerentele 168-173. În consecință, se poate concluziona că industria Uniunii nu a reușit încă să se redreseze în urma practicilor de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(146)

Prezenta investigație a stabilit o marjă de dumping cuprinsă între 50 % și 54 %, în funcție de categoria de AFS examinată. Impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei Uniunii ar fi putut fi atenuat de măsurile antidumping și compensatorii combinate în vigoare; cu toate acestea, industria Uniunii nu a reușit să își mențină cota de piață, iar prețurile sale au rămas scăzute, chiar dacă această situație ar fi putut apărea ca urmare a altor factori, astfel cum se arată în considerentele 168-173. În consecință, se poate concluziona că industria Uniunii nu a reușit încă să se redreseze în urma practicilor de dumping anterioare.

5.5.3.   Indicatorii microeconomici

Indicatorii microeconomici

5.5.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (147) | În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 10


  Prețurile de vânzare și costul de producție în Uniune (EUR/tonă) | 2018 | 2019 | 2020 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune pe piața totală | 1 090 | 1 057 | 1 009 | 1 092 |
| Indice | 100 | 97 | 93 | 100 |
| Costul unitar de producție | 1 045 | 1 063 | 1 217 | 1 181 |
| Indice | 100 | 102 | 116 | 113 |
| Sursa: răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(147)

În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Prețurile de vânzare și costul de producție în Uniune (EUR/tonă)

Prețurile de vânzare și costul de producție în Uniune (EUR/tonă)

2018

2019

2020

PIR

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune pe piața totală

1 090

1 057

1 009

1 092

Indice

Indice

100

100

97

97

93

93

100

100

Costul unitar de producție

1 045

1 063

1 217

1 181

Indice

Indice

100

100

102

102

116

116

113

113

Sursa: răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

Sursa

| (148) | Prețul de vânzare unitar mediu ponderat practicat de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați a rămas la un nivel similar în cursul perioadei examinate și a rămas sub nivelul costului de producție în perioada 2019-2021. Astfel cum s-a stabilit în investigația anterioară cu privire la același produs (51), incapacitatea producătorilor din Uniune de a-și majora prețurile pe parcursul perioadei examinate, ceea ce echivalează cu o situație de blocare a prețurilor, a fost rezultatul comportamentului pe piață al exportatorilor chinezi și al presiunii asupra prețurilor din anii anteriori perioadei investigației de reexaminare, combinate cu importurile de AFS exportate de producători chinezi situați în afara Chinei, de exemplu în Egipt, ale căror prețuri de import au fost semnificativ mai mici decât prețul de vânzare al producătorilor din Uniune pe parcursul întregii perioade examinate. |
| --- | --- |

(148)

Prețul de vânzare unitar mediu ponderat practicat de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați a rămas la un nivel similar în cursul perioadei examinate și a rămas sub nivelul costului de producție în perioada 2019-2021. Astfel cum s-a stabilit în investigația anterioară cu privire la același produs (51), incapacitatea producătorilor din Uniune de a-și majora prețurile pe parcursul perioadei examinate, ceea ce echivalează cu o situație de blocare a prețurilor, a fost rezultatul comportamentului pe piață al exportatorilor chinezi și al presiunii asupra prețurilor din anii anteriori perioadei investigației de reexaminare, combinate cu importurile de AFS exportate de producători chinezi situați în afara Chinei, de exemplu în Egipt, ale căror prețuri de import au fost semnificativ mai mici decât prețul de vânzare al producătorilor din Uniune pe parcursul întregii perioade examinate.

51

| (149) | Chiar în perioada investigației de reexaminare, în pofida faptului că exporturile chineze au intrat pe piața Uniunii la prețuri semnificativ mai mari decât prețurile practicate de industria Uniunii, China a câștigat totuși cotă de piață datorită unei creșteri bruște a cererii după eliminarea majorității măsurilor legate de pandemia de COVID-19 în Uniune, ceea ce a dus la o producție mai mare la diferite niveluri ale utilizatorilor de AFS din aval. Erau necesare materiale pentru producție și pentru completarea stocurilor epuizate la toate nivelurile. În același timp, industria Uniunii nu a putut beneficia pe deplin de această îmbunătățire a situației pieței din cauza contractelor sale anuale/bianuale cu utilizatorii, în timp ce producătorii chinezi de AFS vând la vedere. Acest lucru a împiedicat producătorii din Uniune să își majoreze prețurile în concordanță cu creșterea nivelului prețurilor AFS de pe piață. Producătorii din Uniune au fost în măsură să își majoreze prețurile de vânzare doar în al patrulea trimestru al perioadei investigației de reexaminare, bazându-se pe clauze de ajustare din contractele lor cu utilizatorii. |
| --- | --- |

(149)

Chiar în perioada investigației de reexaminare, în pofida faptului că exporturile chineze au intrat pe piața Uniunii la prețuri semnificativ mai mari decât prețurile practicate de industria Uniunii, China a câștigat totuși cotă de piață datorită unei creșteri bruște a cererii după eliminarea majorității măsurilor legate de pandemia de COVID-19 în Uniune, ceea ce a dus la o producție mai mare la diferite niveluri ale utilizatorilor de AFS din aval. Erau necesare materiale pentru producție și pentru completarea stocurilor epuizate la toate nivelurile. În același timp, industria Uniunii nu a putut beneficia pe deplin de această îmbunătățire a situației pieței din cauza contractelor sale anuale/bianuale cu utilizatorii, în timp ce producătorii chinezi de AFS vând la vedere. Acest lucru a împiedicat producătorii din Uniune să își majoreze prețurile în concordanță cu creșterea nivelului prețurilor AFS de pe piață. Producătorii din Uniune au fost în măsură să își majoreze prețurile de vânzare doar în al patrulea trimestru al perioadei investigației de reexaminare, bazându-se pe clauze de ajustare din contractele lor cu utilizatorii.

| (150) | Costul unitar mediu de producție a crescut cu 13 % în cursul perioadei examinate. Creșterea maximă de 16 % s-a datorat inactivării temporare a capacităților industriilor utilizatoare, ca răspuns la măsurile de limitare a mișcării persoanelor legate de pandemia de COVID-19, în 2020 (proporția ridicată a costurilor fixe din această industrie o face foarte sensibilă la fluctuațiile volumelor de producție). În perioada investigației de reexaminare, chiar dacă unitățile de producție au început să revină la o utilizare optimă a capacității, costurile medii au fost mai mari decât în 2018 și 2019, din cauza creșterii bruște a prețurilor la energie și la anumite materii prime (și anume filierele fabricate din rodiu și platină (52)). |
| --- | --- |

(150)

Costul unitar mediu de producție a crescut cu 13 % în cursul perioadei examinate. Creșterea maximă de 16 % s-a datorat inactivării temporare a capacităților industriilor utilizatoare, ca răspuns la măsurile de limitare a mișcării persoanelor legate de pandemia de COVID-19, în 2020 (proporția ridicată a costurilor fixe din această industrie o face foarte sensibilă la fluctuațiile volumelor de producție). În perioada investigației de reexaminare, chiar dacă unitățile de producție au început să revină la o utilizare optimă a capacității, costurile medii au fost mai mari decât în 2018 și 2019, din cauza creșterii bruște a prețurilor la energie și la anumite materii prime (și anume filierele fabricate din rodiu și platină (52)).

52

5.5.3.2.   Costurile forței de muncă

| (151) | În perioada examinată, costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 11


  Costurile medii ale forței de muncă per angajat | 2018 | 2019 | 2020 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile medii ale forței de muncă per angajat (EUR) | 57 703 | 58 366 | 58 311 | 62 186 |
| Indice | 100 | 101 | 101 | 108 |
| Sursa: răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(151)

În perioada examinată, costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

Tabelul 11

Tabelul 11

Costurile medii ale forței de muncă per angajat

Costurile medii ale forței de muncă per angajat

2018

2019

2020

PIR

Costurile medii ale forței de muncă per angajat (EUR)

57 703

58 366

58 311

62 186

Indice

Indice

100

100

101

101

101

101

108

108

Sursa: răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

Sursa

| (152) | Costurile medii ale forței de muncă au crescut cu 8 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(152)

Costurile medii ale forței de muncă au crescut cu 8 % în cursul perioadei examinate.

5.5.3.3.   Stocurile

| (153) | În perioada examinată, nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 12


  Stocurile | 2018 | 2019 | 2020 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (tone) | 86 975 | 86 773 | 42 269 | 46 957 |
| Indice | 100 | 100 | 49 | 54 |
| Stocurile finale, exprimate ca procent din producție | 19  % | 19  % | 11  % | 10  % |
| Indice | 100 | 101 | 61 | 55 |
| Sursa: răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(153)

În perioada examinată, nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

Tabelul 12

Tabelul 12

Stocurile

Stocurile

2018

2019

2020

PIR

Stocuri finale (tone)

86 975

86 773

42 269

46 957

Indice

Indice

100

100

100

100

49

49

54

54

Stocurile finale, exprimate ca procent din producție

19  %

19  %

11  %

10  %

Indice

Indice

100

100

101

101

61

61

55

55

Sursa: răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

Sursa:

| (154) | Stocurile s-au situat la niveluri normale în 2018 și 2019, dar au scăzut la jumătate în 2020 și au rămas la acest nivel scăzut în perioada investigației de reexaminare. Industria Uniunii a fost nevoită să vândă cantități semnificative din stoc ca urmare a măsurilor guvernamentale de limitare a mișcării persoanelor, în timp ce producția era încă oprită din cauza restricțiilor legate de pandemia de COVID-19 în 2020. La rândul lor, creșterea cererii în 2021, deficitele mondiale și întreruperile lanțului de livrare au împiedicat societățile să își completeze stocurile la niveluri normale în perioada investigației de reexaminare. Ca urmare, stocurile nu au putut reveni la nivelul normal și au reprezentat doar 10 % din producție, ceea ce înseamnă cu aproape jumătate mai puțin decât la începutul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(154)

Stocurile s-au situat la niveluri normale în 2018 și 2019, dar au scăzut la jumătate în 2020 și au rămas la acest nivel scăzut în perioada investigației de reexaminare. Industria Uniunii a fost nevoită să vândă cantități semnificative din stoc ca urmare a măsurilor guvernamentale de limitare a mișcării persoanelor, în timp ce producția era încă oprită din cauza restricțiilor legate de pandemia de COVID-19 în 2020. La rândul lor, creșterea cererii în 2021, deficitele mondiale și întreruperile lanțului de livrare au împiedicat societățile să își completeze stocurile la niveluri normale în perioada investigației de reexaminare. Ca urmare, stocurile nu au putut reveni la nivelul normal și au reprezentat doar 10 % din producție, ceea ce înseamnă cu aproape jumătate mai puțin decât la începutul perioadei examinate.

| (155) | Un producător din Uniune inclus în eșantion a observat o eroare materială în ceea ce privește nivelul stocurilor sale menționat în comunicarea constatărilor finale pe care a primit-o. Stocurile au fost corectate. Tendința generală a stocurilor nu s-a schimbat. |
| --- | --- |

(155)

Un producător din Uniune inclus în eșantion a observat o eroare materială în ceea ce privește nivelul stocurilor sale menționat în comunicarea constatărilor finale pe care a primit-o. Stocurile au fost corectate. Tendința generală a stocurilor nu s-a schimbat.

5.5.3.4.   Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital

| (156) | În perioada examinată, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 13


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | 2018 | 2019 | 2020 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 6,2  % | 2,1  % | –17,6  % | –3,6  % |
| Indice | 100 | 34 | – 285 | –59 |
| Fluxul de lichidități (EUR) | 52 145 718 | 48 763 953 | 7 446 265 | 21 969 516 |
| Indice | 100 | 94 | 14 | 42 |
| Investițiile (EUR) | 52 191 829 | 29 187 167 | 34 071 488 | 30 676 390 |
| Indice | 100 | 56 | 65 | 59 |
| Randamentul investițiilor | 10,0  % | 6,2  % | –16,3  % | –3,1  % |
| Indice | 100 | 62 | – 163 | –31 |
| Sursa: răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(156)

În perioada examinată, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

Tabelul 13

Tabelul 13

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2018

2019

2020

PIR

Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

6,2  %

2,1  %

–17,6  %

–3,6  %

Indice

Indice

100

100

34

34

– 285

– 285

–59

–59

Fluxul de lichidități (EUR)

52 145 718

48 763 953

7 446 265

21 969 516

Indice

Indice

100

100

94

94

14

14

42

42

Investițiile (EUR)

52 191 829

29 187 167

34 071 488

30 676 390

Indice

Indice

100

100

56

56

65

65

59

59

Randamentul investițiilor

10,0  %

6,2  %

–16,3  %

–3,1  %

Indice

Indice

100

100

62

62

– 163

– 163

–31

–31

Sursa: răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

Sursa

| (157) | Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. |
| --- | --- |

(157)

Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective.

| (158) | Costurile medii din ce în ce mai mari și incapacitatea de a majora prețul mediu s-au tradus în pierderi pentru industria Uniunii în ultimii doi ani ai perioadei examinate. Între 2018 și 2019, profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a scăzut de la 6,2 % la 2,1 %, după care a urmat o scădere semnificativă la – 17,6 % în 2020. În cursul perioadei investigației de reexaminare, industria Uniunii a continuat să înregistreze pierderi (– 3,6 %), dar într-o măsură mai mică decât în anul precedent. |
| --- | --- |

(158)

Costurile medii din ce în ce mai mari și incapacitatea de a majora prețul mediu s-au tradus în pierderi pentru industria Uniunii în ultimii doi ani ai perioadei examinate. Între 2018 și 2019, profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a scăzut de la 6,2 % la 2,1 %, după care a urmat o scădere semnificativă la – 17,6 % în 2020. În cursul perioadei investigației de reexaminare, industria Uniunii a continuat să înregistreze pierderi (– 3,6 %), dar într-o măsură mai mică decât în anul precedent.

| (159) | Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități a fost similară cu cea a profitabilității. De la 52 de milioane EUR în 2018, fluxul de lichidități a scăzut la 29 de milioane EUR în 2019 și apoi a scăzut la 0,5 milioane EUR în 2020, crescând la aproximativ 31 de milioane EUR în cursul PIR. În ansamblu, fluxul de lichidități a scăzut cu mai mult de jumătate în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(159)

Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități a fost similară cu cea a profitabilității. De la 52 de milioane EUR în 2018, fluxul de lichidități a scăzut la 29 de milioane EUR în 2019 și apoi a scăzut la 0,5 milioane EUR în 2020, crescând la aproximativ 31 de milioane EUR în cursul PIR. În ansamblu, fluxul de lichidități a scăzut cu mai mult de jumătate în cursul perioadei examinate.

| (160) | Un producător din Uniune inclus în eșantion a observat o eroare materială în ceea ce privește nivelul fluxului său de lichidități menționat în comunicarea constatărilor finale pe care a primit-o. Fluxul de lichidități a fost corectat. Astfel, de la 52 de milioane EUR în 2018, fluxul de lichidități a scăzut la 48,7 milioane EUR în 2019 și apoi a scăzut la 7,4 milioane EUR în 2020, crescând la aproximativ 21 de milioane EUR în cursul PIR. În ansamblu, fluxul de lichidități a scăzut cu mai mult de jumătate în cursul perioadei examinate, tendința rămânând aceeași. |
| --- | --- |

(160)

Un producător din Uniune inclus în eșantion a observat o eroare materială în ceea ce privește nivelul fluxului său de lichidități menționat în comunicarea constatărilor finale pe care a primit-o. Fluxul de lichidități a fost corectat. Astfel, de la 52 de milioane EUR în 2018, fluxul de lichidități a scăzut la 48,7 milioane EUR în 2019 și apoi a scăzut la 7,4 milioane EUR în 2020, crescând la aproximativ 21 de milioane EUR în cursul PIR. În ansamblu, fluxul de lichidități a scăzut cu mai mult de jumătate în cursul perioadei examinate, tendința rămânând aceeași.

| (161) | Industria Uniunii necesită investiții semnificative și pe termen lung pentru a putea reconstrui cuptoarele la intervale regulate de timp și pentru a continua să funcționeze. Cu toate acestea, din cauza situației precare a fluxului net de lichidități, investițiile au scăzut de la 52 de milioane EUR în 2018 la 29 de milioane EUR în 2019, apoi au crescut la peste 30 de milioane EUR în anii următori. În ansamblu, investițiile au scăzut cu 41 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(161)

Industria Uniunii necesită investiții semnificative și pe termen lung pentru a putea reconstrui cuptoarele la intervale regulate de timp și pentru a continua să funcționeze. Cu toate acestea, din cauza situației precare a fluxului net de lichidități, investițiile au scăzut de la 52 de milioane EUR în 2018 la 29 de milioane EUR în 2019, apoi au crescut la peste 30 de milioane EUR în anii următori. În ansamblu, investițiile au scăzut cu 41 % în cursul perioadei examinate.

| (162) | Randamentul investițiilor este profitul exprimat în procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Randamentul investițiilor a scăzut de la 10 % în 2018 la 6,2 % în 2019, scăzând în continuare la – 16,3 % în 2020. În ansamblu, acesta s-a deteriorat în cursul perioadei examinate și a fost de – 3,1 % în perioada investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(162)

Randamentul investițiilor este profitul exprimat în procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Randamentul investițiilor a scăzut de la 10 % în 2018 la 6,2 % în 2019, scăzând în continuare la – 16,3 % în 2020. În ansamblu, acesta s-a deteriorat în cursul perioadei examinate și a fost de – 3,1 % în perioada investigației de reexaminare.

5.6.   Concluzie privind prejudiciul

Concluzie privind prejudiciul

| (163) | Profiturile industriei Uniunii în cursul perioadei examinate au fost puternic afectate, scăzând de la un profit de 6,2 % în 2018 la o pierdere de -3,6 % în perioada investigației de reexaminare. Profitabilitatea negativă arată situația deosebit de precară a industriei Uniunii în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(163)

Profiturile industriei Uniunii în cursul perioadei examinate au fost puternic afectate, scăzând de la un profit de 6,2 % în 2018 la o pierdere de -3,6 % în perioada investigației de reexaminare. Profitabilitatea negativă arată situația deosebit de precară a industriei Uniunii în cursul perioadei investigației de reexaminare.

| (164) | Cantitățile de vânzări din ce în ce mai mici împreună cu scăderea prețurilor au cauzat deteriorarea tuturor indicatorilor de performanță. În același timp, industria Uniunii a pierdut o parte din cota sa de piață, ceea ce a avut un impact negativ asupra profitabilității. Pe lângă pierderile suferite, s-a înregistrat și o scădere a ocupării forței de muncă și a gradului de utilizare a capacității de producție. Stocurile finale nu au putut reveni la nivelurile normale. În perioada investigației de reexaminare, fluxul de lichidități a scăzut cu 62 % în comparație cu 2018. Randamentul investițiilor a scăzut până la – 3,1 %, de la 10 % în 2018. |
| --- | --- |

(164)

Cantitățile de vânzări din ce în ce mai mici împreună cu scăderea prețurilor au cauzat deteriorarea tuturor indicatorilor de performanță. În același timp, industria Uniunii a pierdut o parte din cota sa de piață, ceea ce a avut un impact negativ asupra profitabilității. Pe lângă pierderile suferite, s-a înregistrat și o scădere a ocupării forței de muncă și a gradului de utilizare a capacității de producție. Stocurile finale nu au putut reveni la nivelurile normale. În perioada investigației de reexaminare, fluxul de lichidități a scăzut cu 62 % în comparație cu 2018. Randamentul investițiilor a scăzut până la – 3,1 %, de la 10 % în 2018.

| (165) | Scăderea producției a avut un impact semnificativ asupra industriei, reflectat în situația pierderilor din perioada 2020-2021, din cauza costurilor fixe ridicate și a imposibilității de a reduce în mod flexibil producția, întrucât cuptoarele trebuie să fie utilizate pe deplin în acest proces specific de producție. |
| --- | --- |

(165)

Scăderea producției a avut un impact semnificativ asupra industriei, reflectat în situația pierderilor din perioada 2020-2021, din cauza costurilor fixe ridicate și a imposibilității de a reduce în mod flexibil producția, întrucât cuptoarele trebuie să fie utilizate pe deplin în acest proces specific de producție.

| (166) | Chiar și în aceste circumstanțe nefavorabile, au fost necesare investiții continue, în principal pentru înlocuirea cuptoarelor cu durată de viață strict limitată. Acest lucru a exercitat o presiune financiară suplimentară asupra producătorilor. |
| --- | --- |

(166)

Chiar și în aceste circumstanțe nefavorabile, au fost necesare investiții continue, în principal pentru înlocuirea cuptoarelor cu durată de viață strict limitată. Acest lucru a exercitat o presiune financiară suplimentară asupra producătorilor.

| (167) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că industria Uniunii a continuat să sufere un prejudiciu important în sensul articolului 3 din regulamentul de bază în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(167)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că industria Uniunii a continuat să sufere un prejudiciu important în sensul articolului 3 din regulamentul de bază în cursul perioadei investigației de reexaminare.

6.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

LEGĂTURA DE CAUZALITATE

| (168) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping provenite din China au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă și alți factori cunoscuți ar fi putut să aducă, în același timp, un prejudiciu industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(168)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping provenite din China au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă și alți factori cunoscuți ar fi putut să aducă, în același timp, un prejudiciu industriei Uniunii.

| (169) | În anii anteriori perioadei investigației de reexaminare, prezența continuă a importurilor din China care exercită presiuni asupra prețurilor pe piața UE a contribuit în mod clar la situația prejudiciabilă a industriei Uniunii. Cu toate acestea, având în vedere prețurile neprejudiciabile ale importurilor din China din cursul perioadei investigației de reexaminare, care au fost cu mult peste prețurile de vânzare și costul de producție ale industriei Uniunii și, prin urmare, nu au exercitat nicio presiune asupra industriei Uniunii, Comisia a analizat dacă prejudiciul a fost cauzat de alți factori decât importurile din China care fac obiectul unui dumping. Acești factori au fost: importurile din Egipt, rezultate din creșterea capacității de producție a Chinei; creșterea costului de producție în Uniune; condițiile contractuale cu utilizatorii. |
| --- | --- |

(169)

În anii anteriori perioadei investigației de reexaminare, prezența continuă a importurilor din China care exercită presiuni asupra prețurilor pe piața UE a contribuit în mod clar la situația prejudiciabilă a industriei Uniunii. Cu toate acestea, având în vedere prețurile neprejudiciabile ale importurilor din China din cursul perioadei investigației de reexaminare, care au fost cu mult peste prețurile de vânzare și costul de producție ale industriei Uniunii și, prin urmare, nu au exercitat nicio presiune asupra industriei Uniunii, Comisia a analizat dacă prejudiciul a fost cauzat de alți factori decât importurile din China care fac obiectul unui dumping. Acești factori au fost: importurile din Egipt, rezultate din creșterea capacității de producție a Chinei; creșterea costului de producție în Uniune; condițiile contractuale cu utilizatorii.

| (170) | Producătorii chinezi de AFS situați în afara Chinei, și anume în Egipt, au reprezentat în continuare o cotă de piață de 12,7 % în cursul perioadei investigației de reexaminare, iar prețurile lor de import au fost cu mult sub prețul observat pentru celelalte țări, precum și pentru industria Uniunii. Astfel, presiunea asupra prețurilor exercitată de producătorii chinezi de AFS situați în afara Chinei a fost prezentă pe parcursul întregii perioade examinate. Această concluzie este în concordanță cu investigația anterioară cu privire la același produs (53). |
| --- | --- |

(170)

Producătorii chinezi de AFS situați în afara Chinei, și anume în Egipt, au reprezentat în continuare o cotă de piață de 12,7 % în cursul perioadei investigației de reexaminare, iar prețurile lor de import au fost cu mult sub prețul observat pentru celelalte țări, precum și pentru industria Uniunii. Astfel, presiunea asupra prețurilor exercitată de producătorii chinezi de AFS situați în afara Chinei a fost prezentă pe parcursul întregii perioade examinate. Această concluzie este în concordanță cu investigația anterioară cu privire la același produs (53).

53

| (171) | În plus, astfel cum se explică în considerentul 149 de mai sus, în a doua jumătate a perioadei examinate (2020-PIR), deficitul mondial cauzat de măsurile guvernamentale în legătură cu pandemia de COVID-19 a permis industriei Uniunii să înceapă să se redreseze în ceea ce privește vânzările, dar, în același timp, aceasta a trebuit să facă față creșterii costurilor de producție, cum ar fi creșterea costurilor fixe ca urmare a inactivării temporare a capacităților ca răspuns la restricțiile de deplasare a persoanelor legate de pandemia de COVID-19 în industriile utilizatoare și creșterea costurilor energiei și ale anumitor materii prime. În același timp, industria Uniunii nu și-a putut mări imediat volumele de producție în mod substanțial, din cauza timpului necesar pentru a reporni capacitățile inactivate. În consecință, utilizatorii din UE au fost nevoiți temporar să cumpere mărfuri importate din China la prețuri mult mai mari, ceea ce a dus la o creștere la 6,5 % a cotei de piață a Chinei în cursul PIR. |
| --- | --- |

(171)

În plus, astfel cum se explică în considerentul 149 de mai sus, în a doua jumătate a perioadei examinate (2020-PIR), deficitul mondial cauzat de măsurile guvernamentale în legătură cu pandemia de COVID-19 a permis industriei Uniunii să înceapă să se redreseze în ceea ce privește vânzările, dar, în același timp, aceasta a trebuit să facă față creșterii costurilor de producție, cum ar fi creșterea costurilor fixe ca urmare a inactivării temporare a capacităților ca răspuns la restricțiile de deplasare a persoanelor legate de pandemia de COVID-19 în industriile utilizatoare și creșterea costurilor energiei și ale anumitor materii prime. În același timp, industria Uniunii nu și-a putut mări imediat volumele de producție în mod substanțial, din cauza timpului necesar pentru a reporni capacitățile inactivate. În consecință, utilizatorii din UE au fost nevoiți temporar să cumpere mărfuri importate din China la prețuri mult mai mari, ceea ce a dus la o creștere la 6,5 % a cotei de piață a Chinei în cursul PIR.

| (172) | În plus, astfel cum se explică în considerentul 150 de mai sus, industria Uniunii avea contracte pe termen lung cu utilizatorii, prin urmare nu și-a putut majora imediat prețurile de vânzare pentru a profita de îmbunătățirea situației de pe piață și de absența unor prețuri prejudiciabile din China. Pe de altă parte, producătorii chinezi de AFS aveau flexibilitatea de a vinde la vedere și, prin urmare, și-au majorat prețurile în concordanță cu nivelurile pieței. În consecință, toți indicatorii de performanță financiară ai industriei Uniunii au fost negativi în perioada investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(172)

În plus, astfel cum se explică în considerentul 150 de mai sus, industria Uniunii avea contracte pe termen lung cu utilizatorii, prin urmare nu și-a putut majora imediat prețurile de vânzare pentru a profita de îmbunătățirea situației de pe piață și de absența unor prețuri prejudiciabile din China. Pe de altă parte, producătorii chinezi de AFS aveau flexibilitatea de a vinde la vedere și, prin urmare, și-au majorat prețurile în concordanță cu nivelurile pieței. În consecință, toți indicatorii de performanță financiară ai industriei Uniunii au fost negativi în perioada investigației de reexaminare.

| (173) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că prejudiciul suferit de industria Uniunii în cursul PIR nu poate fi atribuit importurilor din China care fac obiectul unui dumping și că situația prejudiciabilă a industriei Uniunii din cursul perioadei investigației de reexaminare a fost afectată și de alți factori, luați în considerare în mod individual sau colectiv, ceea ce atenuează legătura de cauzalitate dintre importurile din China și prejudiciul suferit de industria Uniunii în cursul PIR. |
| --- | --- |

(173)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că prejudiciul suferit de industria Uniunii în cursul PIR nu poate fi atribuit importurilor din China care fac obiectul unui dumping și că situația prejudiciabilă a industriei Uniunii din cursul perioadei investigației de reexaminare a fost afectată și de alți factori, luați în considerare în mod individual sau colectiv, ceea ce atenuează legătura de cauzalitate dintre importurile din China și prejudiciul suferit de industria Uniunii în cursul PIR.

| (174) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat în continuare dacă ar exista probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din China, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. |
| --- | --- |

(174)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat în continuare dacă ar exista probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din China, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping.

7.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI CAUZAT DE IMPORTURILE DIN CHINA CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING

PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI CAUZAT DE IMPORTURILE DIN CHINA CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING

| (175) | Pentru a evalua probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat de importurile din China care fac obiectul unui dumping, Comisia a examinat următorii factori: (a) nivelurile probabile ale prețurilor importurilor din China în absența măsurilor antidumping; (b) atractivitatea pieței Uniunii; (c) capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China. |
| --- | --- |

(175)

Pentru a evalua probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat de importurile din China care fac obiectul unui dumping, Comisia a examinat următorii factori: (a) nivelurile probabile ale prețurilor importurilor din China în absența măsurilor antidumping; (b) atractivitatea pieței Uniunii; (c) capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China.

7.1.1.   Nivelurile probabile ale prețurilor importurilor din China în absența măsurilor antidumping

Nivelurile probabile ale prețurilor importurilor din China în absența măsurilor antidumping

| (176) | Investigația a arătat că prețurile importurilor din China care fac obiectul unui dumping, raportate la nivelul CIF, au crescut semnificativ (cu 46 %) în ultimul an al perioadei examinate, și anume între 2020 și perioada investigației de reexaminare. Totuși, această creștere s-a datorat în principal creșterii excepționale a costurilor transportului de marfă în cursul perioadei investigației de reexaminare. Într-adevăr, prețul estimat al importurilor din China la nivel franco fabrică a crescut cu doar 5 % din 2020 până în 2021 și a fost de aproximativ 907 EUR pe tonă, deci cu mult sub prețul mediu franco fabrică al producătorilor din Uniune (1 092 EUR/tonă). În cazul în care costul transportului de marfă ar fi rămas neschimbat între 2020 și 2021, importurile din China fără taxe ar fi subcotat prețurile industriei Uniunii cu 21,1 % și ar fi rămas sub costul de producție al industriei Uniunii, similar cu situația observată în anii anteriori perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(176)

Investigația a arătat că prețurile importurilor din China care fac obiectul unui dumping, raportate la nivelul CIF, au crescut semnificativ (cu 46 %) în ultimul an al perioadei examinate, și anume între 2020 și perioada investigației de reexaminare. Totuși, această creștere s-a datorat în principal creșterii excepționale a costurilor transportului de marfă în cursul perioadei investigației de reexaminare. Într-adevăr, prețul estimat al importurilor din China la nivel franco fabrică a crescut cu doar 5 % din 2020 până în 2021 și a fost de aproximativ 907 EUR pe tonă, deci cu mult sub prețul mediu franco fabrică al producătorilor din Uniune (1 092 EUR/tonă). În cazul în care costul transportului de marfă ar fi rămas neschimbat între 2020 și 2021, importurile din China fără taxe ar fi subcotat prețurile industriei Uniunii cu 21,1 % și ar fi rămas sub costul de producție al industriei Uniunii, similar cu situația observată în anii anteriori perioadei investigației de reexaminare.

| (177) | În plus, creșterea costurilor transportului de marfă a fost excepțională și temporară, acestea crescând de șapte ori din 2020 în 2021, dar scăzând din nou la nivelurile inițiale din 2020 începând din noiembrie 2022 (54). În consecință, prețul importurilor din China a scăzut, de asemenea, începând din noiembrie 2022, iar la începutul anului 2023 prețul importurilor din China la nivelul CIF a revenit la nivelul prețului industriei Uniunii din perioada investigației de reexaminare, și anume 1 093 EUR/tonă. De fapt, la începutul anului 2023, prețurile importurilor din China au subcotat din nou prețurile industriei Uniunii din perioada ulterioară investigației de reexaminare cu 14,9 % și s-au situat cu mult sub costul de producție al industriei Uniunii din perioada investigației de reexaminare (medie de 1 181 EUR/tonă în 2022) și din perioada ulterioară investigației de reexaminare (medie de 1 445 EUR/tonă în 2022) (55). |
| --- | --- |

(177)

În plus, creșterea costurilor transportului de marfă a fost excepțională și temporară, acestea crescând de șapte ori din 2020 în 2021, dar scăzând din nou la nivelurile inițiale din 2020 începând din noiembrie 2022 (54). În consecință, prețul importurilor din China a scăzut, de asemenea, începând din noiembrie 2022, iar la începutul anului 2023 prețul importurilor din China la nivelul CIF a revenit la nivelul prețului industriei Uniunii din perioada investigației de reexaminare, și anume 1 093 EUR/tonă. De fapt, la începutul anului 2023, prețurile importurilor din China au subcotat din nou prețurile industriei Uniunii din perioada ulterioară investigației de reexaminare cu 14,9 % și s-au situat cu mult sub costul de producție al industriei Uniunii din perioada investigației de reexaminare (medie de 1 181 EUR/tonă în 2022) și din perioada ulterioară investigației de reexaminare (medie de 1 445 EUR/tonă în 2022) (55).

54

55

| (178) | Pe baza analizei de mai sus, Comisia a concluzionat că prețurile importurilor din China la nivelul CIF au crescut temporar din cauza creșterii costului transportului de marfă, dar, după ce acest cost a revenit la nivelurile inițiale în noiembrie 2022, prețurile de import au început să revină la nivelurile din perioada anterioară investigației de reexaminare, subcotând semnificativ și blocând prețul industriei Uniunii. Având în vedere creșterea excepțională și temporară a prețurilor importurilor din China în perioada investigației de reexaminare și evoluțiile lor ulterioare perioadei investigației de reexaminare, este probabil ca, în absența măsurilor antidumping, nivelurile prețurilor importurilor din China care fac obiectul unui dumping să subcoteze și să blocheze prețul industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(178)

Pe baza analizei de mai sus, Comisia a concluzionat că prețurile importurilor din China la nivelul CIF au crescut temporar din cauza creșterii costului transportului de marfă, dar, după ce acest cost a revenit la nivelurile inițiale în noiembrie 2022, prețurile de import au început să revină la nivelurile din perioada anterioară investigației de reexaminare, subcotând semnificativ și blocând prețul industriei Uniunii. Având în vedere creșterea excepțională și temporară a prețurilor importurilor din China în perioada investigației de reexaminare și evoluțiile lor ulterioare perioadei investigației de reexaminare, este probabil ca, în absența măsurilor antidumping, nivelurile prețurilor importurilor din China care fac obiectul unui dumping să subcoteze și să blocheze prețul industriei Uniunii.

7.1.2.   Atractivitatea pieței Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii

| (179) | Piața Uniunii este atractivă din punctul de vedere al dimensiunii și al prețurilor sale, având în vedere nivelul consumului din Uniune și nivelul mai ridicat al prețurilor din Uniune în comparație cu alte destinații importante ale exporturilor Chinei. Statisticile privind exporturile din baza de date Global Trade Atlas (56) au arătat că prețurile exporturilor chineze către Uniune au fost, în medie, cu 26 % mai mari decât prețurile exporturilor chineze către primele trei piețe de export (Statele Unite, Coreea de Sud și India, cu excepția Uniunii) în perioada investigației de reexaminare. Acest lucru face ca piața Uniunii să fie o destinație mai profitabilă decât piețele altor țări terțe. Piața Uniunii era deja a doua destinație ca mărime pentru exporturile de AFS din China în cursul perioadei investigației de reexaminare. În plus, China este al treilea cel mai mare exportator de AFS în Uniune, după Malaysia și Egipt. |
| --- | --- |

(179)

Piața Uniunii este atractivă din punctul de vedere al dimensiunii și al prețurilor sale, având în vedere nivelul consumului din Uniune și nivelul mai ridicat al prețurilor din Uniune în comparație cu alte destinații importante ale exporturilor Chinei. Statisticile privind exporturile din baza de date Global Trade Atlas (56) au arătat că prețurile exporturilor chineze către Uniune au fost, în medie, cu 26 % mai mari decât prețurile exporturilor chineze către primele trei piețe de export (Statele Unite, Coreea de Sud și India, cu excepția Uniunii) în perioada investigației de reexaminare. Acest lucru face ca piața Uniunii să fie o destinație mai profitabilă decât piețele altor țări terțe. Piața Uniunii era deja a doua destinație ca mărime pentru exporturile de AFS din China în cursul perioadei investigației de reexaminare. În plus, China este al treilea cel mai mare exportator de AFS în Uniune, după Malaysia și Egipt.

56

| (180) | În plus, examinarea datelor ulterioare perioadei investigației de reexaminare a arătat că importurile din China au crescut dramatic, de la aproximativ 61 000 de tone în perioada investigației de reexaminare la peste 91 000 de tone în 2022 (o creștere de 50 %), ceea ce a evidențiat pe deplin atractivitatea pieței Uniunii pentru producătorii chinezi de AFS. |
| --- | --- |

(180)

În plus, examinarea datelor ulterioare perioadei investigației de reexaminare a arătat că importurile din China au crescut dramatic, de la aproximativ 61 000 de tone în perioada investigației de reexaminare la peste 91 000 de tone în 2022 (o creștere de 50 %), ceea ce a evidențiat pe deplin atractivitatea pieței Uniunii pentru producătorii chinezi de AFS.

| (181) | Atractivitatea pieței Uniunii pentru producătorii de AFS din China este confirmată și de faptul că CPIC și Grupul CNBM (mari producători de AFS din China) au investit sume substanțiale pentru a demara exporturi importante de AFS de la fabricile din Bahrain și Egipt pentru a deservi piața europeană la scurt timp după instituirea măsurilor antisubvenție și antidumping împotriva Chinei în decembrie 2014. Astfel cum s-a confirmat într-o investigație anterioară cu privire la același produs (57), fabrica din Egipt a fost deschisă de Grupul CNBM cu scopul precis de a comercializa AFS către piața Uniunii, în vederea evitării taxelor în vigoare împotriva importurilor din China. |
| --- | --- |

(181)

Atractivitatea pieței Uniunii pentru producătorii de AFS din China este confirmată și de faptul că CPIC și Grupul CNBM (mari producători de AFS din China) au investit sume substanțiale pentru a demara exporturi importante de AFS de la fabricile din Bahrain și Egipt pentru a deservi piața europeană la scurt timp după instituirea măsurilor antisubvenție și antidumping împotriva Chinei în decembrie 2014. Astfel cum s-a confirmat într-o investigație anterioară cu privire la același produs (57), fabrica din Egipt a fost deschisă de Grupul CNBM cu scopul precis de a comercializa AFS către piața Uniunii, în vederea evitării taxelor în vigoare împotriva importurilor din China.

57

| (182) | Având în vedere atractivitatea pieței Uniunii în ceea ce privește dimensiunea pieței, fluxurile comerciale istorice și evoluțiile acestor fluxuri comerciale din perioada ulterioară investigației de reexaminare, este probabil ca, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping, cantități semnificative vândute în prezent către alte piețe să fie redirecționate către piața Uniunii. |
| --- | --- |

(182)

Având în vedere atractivitatea pieței Uniunii în ceea ce privește dimensiunea pieței, fluxurile comerciale istorice și evoluțiile acestor fluxuri comerciale din perioada ulterioară investigației de reexaminare, este probabil ca, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping, cantități semnificative vândute în prezent către alte piețe să fie redirecționate către piața Uniunii.

7.1.3.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China

Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China

| (183) | Potrivit informațiilor furnizate de solicitant, supracapacitățile din China au fost de cel puțin 1,1 milioane de tone, reprezentând peste 100 % din consumul Uniunii în cursul perioadei investigației de reexaminare. În pofida supracapacităților structurale de pe piața internă a Chinei, producătorii au continuat să extindă capacitățile existente sau să anunțe altele noi după perioada investigației de reexaminare. În cazul în care au loc creșterile de capacitate anunțate, supracapacitățile chineze s-ar ridica la 2,6 milioane de tone, reprezentând mai mult decât dublul consumului total al Uniunii din cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(183)

Potrivit informațiilor furnizate de solicitant, supracapacitățile din China au fost de cel puțin 1,1 milioane de tone, reprezentând peste 100 % din consumul Uniunii în cursul perioadei investigației de reexaminare. În pofida supracapacităților structurale de pe piața internă a Chinei, producătorii au continuat să extindă capacitățile existente sau să anunțe altele noi după perioada investigației de reexaminare. În cazul în care au loc creșterile de capacitate anunțate, supracapacitățile chineze s-ar ridica la 2,6 milioane de tone, reprezentând mai mult decât dublul consumului total al Uniunii din cursul perioadei investigației de reexaminare.

| (184) | Având în vedere atractivitatea pieței Uniunii descrisă mai sus, este probabil ca, în eventualitatea abrogării măsurilor antidumping, capacitățile neutilizate existente din China să fie expediate către piața Uniunii. |
| --- | --- |

(184)

Având în vedere atractivitatea pieței Uniunii descrisă mai sus, este probabil ca, în eventualitatea abrogării măsurilor antidumping, capacitățile neutilizate existente din China să fie expediate către piața Uniunii.

7.2.   Concluzie privind probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat de importurile din China care fac obiectul unui dumping

Concluzie privind probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat de importurile din China care fac obiectul unui dumping

| (185) | În cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, se poate preconiza în mod rezonabil că, drept consecință a atractivității pieței Uniunii și a imensei capacități neutilizate disponibile în China, ar exista o creștere substanțială a importurilor de AFS din China către Uniune efectuate la prețuri de dumping, subcotând și blocând prețurile industriei Uniunii. Exporturile chineze către Uniune ar câștiga rapid o cotă de piață și mai mare în detrimentul industriei Uniunii, care ar înregistra o scădere imediată a volumelor sale de vânzări și o creștere a costurilor sale fixe pe unitate. Creșterea costurilor fixe combinată cu o scădere a prețurilor de vânzare ar afecta imediat profitabilitatea industriei Uniunii, care a rămas negativă în perioada investigației de reexaminare. În consecință, industria Uniunii ar înregistra pierderi și mai mari, iar viabilitatea sa ar fi amenințată. |
| --- | --- |

(185)

În cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, se poate preconiza în mod rezonabil că, drept consecință a atractivității pieței Uniunii și a imensei capacități neutilizate disponibile în China, ar exista o creștere substanțială a importurilor de AFS din China către Uniune efectuate la prețuri de dumping, subcotând și blocând prețurile industriei Uniunii. Exporturile chineze către Uniune ar câștiga rapid o cotă de piață și mai mare în detrimentul industriei Uniunii, care ar înregistra o scădere imediată a volumelor sale de vânzări și o creștere a costurilor sale fixe pe unitate. Creșterea costurilor fixe combinată cu o scădere a prețurilor de vânzare ar afecta imediat profitabilitatea industriei Uniunii, care a rămas negativă în perioada investigației de reexaminare. În consecință, industria Uniunii ar înregistra pierderi și mai mari, iar viabilitatea sa ar fi amenințată.

| (186) | Pe această bază, se concluzionează că absența măsurilor ar conduce, după toate probabilitățile, la o creștere semnificativă a importurilor din China care fac obiectul unui dumping la prețuri prejudiciabile, care ar subcota și ar bloca prețurile industriei Uniunii, cauzând astfel un prejudiciu important și agravând și mai mult situația deja prejudiciabilă a industriei Uniunii observată în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(186)

Pe această bază, se concluzionează că absența măsurilor ar conduce, după toate probabilitățile, la o creștere semnificativă a importurilor din China care fac obiectul unui dumping la prețuri prejudiciabile, care ar subcota și ar bloca prețurile industriei Uniunii, cauzând astfel un prejudiciu important și agravând și mai mult situația deja prejudiciabilă a industriei Uniunii observată în cursul perioadei investigației de reexaminare.

8.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

| (187) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate, printre care cele ale industriei, ale importatorilor și ale utilizatorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(187)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate, printre care cele ale industriei, ale importatorilor și ale utilizatorilor din Uniune.

8.1.   Interesul industriei Uniunii

Interesul industriei Uniunii

| (188) | Investigația a arătat că industria Uniunii se află într-o situație prejudiciabilă și că eliminarea măsurilor ar conduce probabil la o creștere semnificativă a importurilor de AFS din China care fac obiectul unui dumping, care ar subcota și bloca în mare măsură prețurile industriei Uniunii, agravând astfel și mai mult prejudiciul important suferit de industria Uniunii, observat în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(188)

Investigația a arătat că industria Uniunii se află într-o situație prejudiciabilă și că eliminarea măsurilor ar conduce probabil la o creștere semnificativă a importurilor de AFS din China care fac obiectul unui dumping, care ar subcota și bloca în mare măsură prețurile industriei Uniunii, agravând astfel și mai mult prejudiciul important suferit de industria Uniunii, observat în cursul perioadei investigației de reexaminare.

| (189) | În consecință, Comisia a concluzionat că este în interesul industriei Uniunii ca măsurile în vigoare să fie menținute. |
| --- | --- |

(189)

În consecință, Comisia a concluzionat că este în interesul industriei Uniunii ca măsurile în vigoare să fie menținute.

8.2.   Interesul importatorilor neafiliați

Interesul importatorilor neafiliați

| (190) | Comisia a invitat toți importatorii neafiliați să participe la investigație. Un singur importator s-a înregistrat ca parte interesată, dar nu a răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(190)

Comisia a invitat toți importatorii neafiliați să participe la investigație. Un singur importator s-a înregistrat ca parte interesată, dar nu a răspuns la chestionar.

| (191) | Comisia a considerat că AFS sunt, în mare măsură, standardizate și că sursele lor de aprovizionare pot fi modificate în mod eficient. |
| --- | --- |

(191)

Comisia a considerat că AFS sunt, în mare măsură, standardizate și că sursele lor de aprovizionare pot fi modificate în mod eficient.

| (192) | Pe această bază, având în vedere și sursele alternative de aprovizionare disponibile care nu fac obiectul măsurilor, Comisia a concluzionat că măsurile în vigoare în prezent nu au avut efecte negative semnificative asupra situației importatorilor și că menținerea măsurilor nu i-ar afecta în mod necorespunzător. |
| --- | --- |

(192)

Pe această bază, având în vedere și sursele alternative de aprovizionare disponibile care nu fac obiectul măsurilor, Comisia a concluzionat că măsurile în vigoare în prezent nu au avut efecte negative semnificative asupra situației importatorilor și că menținerea măsurilor nu i-ar afecta în mod necorespunzător.

8.3.   Interesul utilizatorilor

Interesul utilizatorilor

| (193) | Doar trei utilizatori individuali și o asociație de utilizatori (58) s-au înregistrat ca părți interesate, însă niciunul dintre aceștia nu a răspuns la chestionarul Comisiei. |
| --- | --- |

(193)

Doar trei utilizatori individuali și o asociație de utilizatori (58) s-au înregistrat ca părți interesate, însă niciunul dintre aceștia nu a răspuns la chestionarul Comisiei.

58

| (194) | Asociația utilizatorilor a adoptat o poziție în favoarea măsurilor, observând că producătorii de AFS din Uniune sunt factorii determinanți ai C&D și ai inovării (59). Fără aceștia, industriile textile din aval și inovarea din acest sector ar înceta. De asemenea, dacă industria Uniunii își încetează activitatea, industriile textile din UE ar fi aproape în întregime dependente de aprovizionarea cu semitorturi de la întreprinderile deținute de stat din China, ceea ce le-ar plasa într-o poziție extrem de vulnerabilă. Acest risc s-a materializat deja în timpul pandemiei de COVID-19, când mai mulți producători de țesături din Uniune au primit refuzuri din partea furnizorilor de semitorturi din China, care au precizat că nu vor aproviziona clienți străini decât după atenuarea deficitului intern. Prin urmare, de viabilitatea industriei de AFS a Uniunii depinde și supraviețuirea industriei textile din aval în Uniune. |
| --- | --- |

(194)

Asociația utilizatorilor a adoptat o poziție în favoarea măsurilor, observând că producătorii de AFS din Uniune sunt factorii determinanți ai C&D și ai inovării (59). Fără aceștia, industriile textile din aval și inovarea din acest sector ar înceta. De asemenea, dacă industria Uniunii își încetează activitatea, industriile textile din UE ar fi aproape în întregime dependente de aprovizionarea cu semitorturi de la întreprinderile deținute de stat din China, ceea ce le-ar plasa într-o poziție extrem de vulnerabilă. Acest risc s-a materializat deja în timpul pandemiei de COVID-19, când mai mulți producători de țesături din Uniune au primit refuzuri din partea furnizorilor de semitorturi din China, care au precizat că nu vor aproviziona clienți străini decât după atenuarea deficitului intern. Prin urmare, de viabilitatea industriei de AFS a Uniunii depinde și supraviețuirea industriei textile din aval în Uniune.

59

| (195) | Întrucât niciun utilizator nu s-a manifestat în cadrul prezentei investigații, cele mai bune date disponibile pe care Comisia le deține în această privință sunt concluziile din cadrul investigațiilor anterioare: reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor antidumping detaliată în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/724, în care s-a concluzionat că extinderea măsurilor ar avea un impact limitat asupra situației utilizatorilor, și investigația antisubvenție detaliată în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/379, în care s-a concluzionat că, având în vedere sursele alternative de aprovizionare disponibile care nu fac obiectul măsurilor și întrucât nu există niciun element de probă care să indice în mod clar imposibilitatea absorbției de către utilizatori a costurilor suplimentare generate de măsurile instituite asupra importurilor, efectele negative asupra utilizatorilor nu arată clar că nu este în interesul Uniunii să se aplice măsurile. |
| --- | --- |

(195)

Întrucât niciun utilizator nu s-a manifestat în cadrul prezentei investigații, cele mai bune date disponibile pe care Comisia le deține în această privință sunt concluziile din cadrul investigațiilor anterioare: reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor antidumping detaliată în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/724, în care s-a concluzionat că extinderea măsurilor ar avea un impact limitat asupra situației utilizatorilor, și investigația antisubvenție detaliată în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/379, în care s-a concluzionat că, având în vedere sursele alternative de aprovizionare disponibile care nu fac obiectul măsurilor și întrucât nu există niciun element de probă care să indice în mod clar imposibilitatea absorbției de către utilizatori a costurilor suplimentare generate de măsurile instituite asupra importurilor, efectele negative asupra utilizatorilor nu arată clar că nu este în interesul Uniunii să se aplice măsurile.

8.4.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (196) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii măsurilor existente asupra importurilor de AFS originare din China. |
| --- | --- |

(196)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii măsurilor existente asupra importurilor de AFS originare din China.

9.   MĂSURILE ANTIDUMPING

MĂSURILE ANTIDUMPING

| (197) | Având în vedere concluziile la care a ajuns Comisia privind continuarea dumpingului, reapariția prejudiciului cauzat de importurile din China care fac obiectul unui dumping și interesul Uniunii, măsurile antidumping privind AFS din China ar trebui menținute. |
| --- | --- |

(197)

Având în vedere concluziile la care a ajuns Comisia privind continuarea dumpingului, reapariția prejudiciului cauzat de importurile din China care fac obiectul unui dumping și interesul Uniunii, măsurile antidumping privind AFS din China ar trebui menținute.

| (198) | Pentru a reduce la minimum riscurile de circumvenție ca urmare a diferenței dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul unor taxe antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă ar trebui să facă obiectul taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(198)

Pentru a reduce la minimum riscurile de circumvenție ca urmare a diferenței dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul unor taxe antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă ar trebui să facă obiectul taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (199) | Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice importurilor nivelurile individuale ale taxei antidumping, ea nu este singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările uzuale și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a asigura faptul că aplicarea ulterioară a taxei mai mici este justificată, în conformitate cu legislația vamală. |
| --- | --- |

(199)

Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice importurilor nivelurile individuale ale taxei antidumping, ea nu este singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările uzuale și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a asigura faptul că aplicarea ulterioară a taxei mai mici este justificată, în conformitate cu legislația vamală.

| (200) | În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare a configurației schimburilor comerciale datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate deschide o investigație anticircumvenție. O astfel de investigație poate examina, printre altele, necesitatea de a elimina nivelul/nivelurile individual(e) al(e) taxelor și, prin urmare, instituirea unei taxe la nivel național. |
| --- | --- |

(200)

În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare a configurației schimburilor comerciale datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate deschide o investigație anticircumvenție. O astfel de investigație poate examina, printre altele, necesitatea de a elimina nivelul/nivelurile individual(e) al(e) taxelor și, prin urmare, instituirea unei taxe la nivel național.

| (201) | Nivelurile individuale ale taxei antidumping aplicabile societăților menționate în prezentul regulament se aplică exclusiv importurilor produsului care face obiectul reexaminării originar din Republica Populară Chineză și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile produsului care face obiectul reexaminării fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestora nu trebuie să li se aplice niciunul dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping. |
| --- | --- |

(201)

Nivelurile individuale ale taxei antidumping aplicabile societăților menționate în prezentul regulament se aplică exclusiv importurilor produsului care face obiectul reexaminării originar din Republica Populară Chineză și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile produsului care face obiectul reexaminării fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestora nu trebuie să li se aplice niciunul dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping.

| (202) | O societate care își modifică ulterior denumirea poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (60). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care îi este aplicabil. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu îi afectează dreptul de a beneficia de nivelul taxei care îi este aplicabil, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicat un regulament referitor la schimbarea denumirii. |
| --- | --- |

(202)

O societate care își modifică ulterior denumirea poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (60). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care îi este aplicabil. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu îi afectează dreptul de a beneficia de nivelul taxei care îi este aplicabil, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicat un regulament referitor la schimbarea denumirii.

60

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (203) | Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și la considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma acestei informări. În prezentul regulament au fost incluse corecții minore ale datelor industriei Uniunii și nu au fost primite alte observații. |
| --- | --- |

(203)

Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și la considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma acestei informări. În prezentul regulament au fost incluse corecții minore ale datelor industriei Uniunii și nu au fost primite alte observații.

| (204) | În conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (61), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii de plătit este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene în prima zi calendaristică a fiecărei luni. |
| --- | --- |

(204)

În conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (61), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii de plătit este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene în prima zi calendaristică a fiecărei luni.

61

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

| (205) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036, |
| --- | --- |

(205)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de fire tăiate din fibră de sticlă cu o lungime de maximum 50 mm; semitorturi din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de mai mult de 3 % (determinată conform standardului ISO 1887) și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 (codurile TARIC 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039), 7019 14 00 și 7019 15 00 (62) și originare din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelurile taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate mai jos se stabilesc după cum urmează:

| Societatea | Taxa antidumping | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd | 14,5 | B990 |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd | 0 | A983 |
| Chongqing Polycomp International Corporation | 19,9 | B991 |
| Alte societăți cooperante enumerate în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/724 | 15,9 | |
| Toate celelalte societăți | 19,9 | A999 |

Societatea

Taxa antidumping

Codul adițional TARIC

Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

14,5

B990

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd

0

A983

Chongqing Polycomp International Corporation

19,9

B991

Alte societăți cooperante enumerate în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/724

15,9

Toate celelalte societăți

19,9

A999

(3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea în fața autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant oficial al entității care emite respectiva factură, identificat prin numele și funcția sa, redactată după cum urmează: „Subsemnatul (subsemnata) certific faptul că (volumul) de (produsul care face obiectul reexaminării) vândut pentru export în Uniunea Europeană, vizat de prezenta factură, a fost produs de către (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) în [țara în cauză]. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte”. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa stabilită pentru „toate celelalte societăți”.

(4)   În caz de deteriorare a mărfurilor înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, în cazul în care prețul efectiv plătit sau de plătit este calculat proporțional pentru stabilirea valorii în vamă în conformitate cu articolul 131 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (63), valoarea taxei antidumping, calculată pe baza valorilor stabilite mai sus, se reduce cu un procentaj care corespunde calculului proporțional al prețului efectiv plătit sau care trebuie plătit.

(5)   În cazul în care taxele compensatorii definitive instituite prin articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/328 sunt modificate sau eliminate, taxele menționate la alineatul (2) se vor majora în aceeași proporție, limitată la marja de dumping efectivă constatată sau la marja de prejudiciu constatată, după caz, pentru fiecare societate, și de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

(6)   În cazurile în care taxa compensatorie a fost scăzută din taxa antidumping pentru anumiți producători-exportatori, cererile de rambursare în temeiul articolului 21 din Regulamentul (UE) 2016/1037 declanșează, de asemenea, evaluarea marjei de dumping pentru producătorul-exportator în cauză în perioada investigației de rambursare. Cuantumul care urmează să fie restituit solicitantului cu titlu de rambursare nu poate depăși diferența dintre taxa percepută și taxele compensatorii și antidumping combinate stabilite în cadrul investigației de rambursare.

(7)   În cazul în care nu se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 iulie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 248/2011 al Consiliului din 9 martie 2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză (JO L 67, 15.3.2011, p. 2).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1379/2014 al Comisiei din 16 decembrie 2014 de instituire a unei taxe compensatorii definitive asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 248/2011 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză (JO L 367, 23.12.2014, p. 22).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/724 al Comisiei din 24 aprilie 2017 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 107, 25.4.2017, p. 4).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/328 al Comisiei din 24 februarie 2021 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 65, 25.2.2021, p. 1).

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/870 al Comisiei din 24 iunie 2020 de instituire a unei taxe compensatorii definitive și de percepere definitivă a taxei compensatorii provizorii instituite asupra importurilor de produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Egipt, precum și de percepere a taxei compensatorii definitive instituite asupra importurilor înregistrate de produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Egipt (JO L 201, 25.6.2020, p. 10).

6

(7)  
  JO C 167, 21.4.2022, p. 20.

7

(8)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2595

8

(9)  De la 1 ianuarie 2022, clasificarea covorașelor s-a modificat de la codul NC 7019 31 00 la codurile NC 7019 14 00 și 7019 15 00. Până la 31 decembrie 2021, codurile TARIC aplicabile erau 7019310010 și 7019310090. Începând cu 1 ianuarie 2022, acestea se înlocuiesc cu codurile TARIC 7019140010, 7019140090, 7019150010 și 7019150090.

9

(10)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/492 al Comisiei din 1 aprilie 2020 de instituire a unor taxe antidumping definitive la importurile de anumite materiale țesute și/sau cusute din fibre de sticlă originare din Republica Populară Chineză și din Egipt (JO L 108, 6.4.2020, p. 1).

10

(11)  Ibidem, considerentele 161-2 și 167.

11

(12)  Ibidem, considerentele 116-119.

12

(13)  Ibidem, considerentele 120-122. În timp ce dreptul autorităților de stat relevante de a numi și de a revoca personalul-cheie din conducere în cadrul întreprinderilor deținute de stat („IDS”), în conformitate cu legislația chineză, poate fi considerat ca reflectând drepturile de proprietate corespunzătoare, celulele PCC din cadrul întreprinderilor deținute de stat și private reprezintă un alt canal important prin care statul poate interveni în deciziile comerciale. Conform dreptului societăților comerciale din RPC, în cadrul fiecărei societăți trebuie să se înființeze câte o organizație PCC (cu cel puțin trei membri ai PCC, astfel cum se specifică în Constituția PCC), iar societatea respectivă trebuie să ofere condițiile necesare pentru desfășurarea activităților organizației de partid. În trecut, se pare că această cerință nu a fost întotdeauna urmată sau aplicată cu strictețe. Cu toate acestea, cel puțin din 2016, PCC și-a consolidat pretențiile de a controla deciziile comerciale în întreprinderile deținute de stat ca o chestiune de principiu politic. Se pare că PCC exercită, de asemenea, presiuni asupra societăților private pentru ca acestea să acorde prioritate „patriotismului” și să urmeze disciplina de partid. În 2017, s-a raportat că există celule de partid în 70 % din cele aproximativ 1,86 milioane de societăți private, exercitându-se o presiune tot mai mare ca organizațiile PCC să aibă ultimul cuvânt în procesul decizional din cadrul societăților respective. Aceste norme se aplică la scară largă, în întreaga economie chineză, în toate sectoarele, inclusiv producătorilor de folii de aluminiu și furnizorilor de factori de producție ai acestora.

13

(14)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/492, considerentele 123-138.

14

,

(15)  Ibidem, considerentele 139-142.

15

,

(16)  Ibidem, considerentele 143-145.

16

,

(17)  Ibidem, considerentele 146-155.

17

,

(18)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 483 final/2, din 20 decembrie 2017, disponibil la adresa: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

18

(19)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/328.

19

(20)  A se vedea secțiunea IV subsecțiunea 3 din cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei materiilor prime.

20

(21)  Disponibil la adresa: www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/content_5449193.htm (consultată la 26 octombrie 2022).

21

(22)  Disponibil la adresa: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tg/art/2021/art_ba8afb04dc694ad8a5830f15bd5ffda7.html (consultată la 26 octombrie 2022).

22

(23)  A se vedea cel de al 14-lea plan cincinal al provinciei Shandong privind materialele de construcții, capitolul IV, secțiunea 4; disponibil la adresa: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211129/1190544.shtml (consultată la 26 octombrie 2022).

23

(24)  A se vedea cel de al 14-lea plan cincinal al Chongqing privind dezvoltarea industriilor strategice și emergente, disponibil la adresa: http://www.cq.gov.cn/zwgk/zfxxgkzl/fdzdgknr/ghxx/zxgh/202203/t20220318_10526318.html (consultată la 26 octombrie 2022).

24

(25)  Planul de acțiune pe 3 ani al provinciei Guangxi privind industriile strategice și emergente: „Dezvoltarea viguroasă a industriei materialelor noi. Punând accentul pe descoperirea de tehnologii de vârf și pe cultivarea produselor de înaltă calitate, aceasta se axează pe dezvoltarea de materiale siderurgice de înaltă performanță, de materiale metalice neferoase de înaltă calitate, de materiale pe bază de carbonat de calciu de înaltă calitate, de materiale pentru baterii cu energii noi, de materiale compozite din fibră de sticlă de înaltă performanță, de grafen etc. Până în 2023, valoarea producției industriei materialelor noi va ajunge la 133 de miliarde de yuani, iar valoarea adăugată va ajunge la 44 de miliarde de yuani.”

25

(26)  Cel de al 14-lea plan cincinal al provinciei Hubei privind dezvoltarea de materiale noi de înaltă calitate:
  „
  Punerea accentului pe promovarea tehnologiei de producție inteligente a cuptoarelor de mari dimensiuni pentru fibrele de sticlă, a produselor din fibră de sticlă și a tehnologiilor pentru 5G etc. și sprijinirea cercetării științifice comune cu întreprinderile ca organism principal.”

26

„

(27)  Cel de al 14-lea plan cincinal al provinciei Zhejiang privind dezvoltarea industriei materialelor noi: „Bazându-se în principal pe zona de dezvoltare economică Tongxiang [în care este situată Jushi (adăugarea explicației de către Comisie)], accentul se pune pe fibre și materiale compozite de înaltă performanță, materiale pentru baterii de înaltă performanță, materiale noi de vârf și alte subdomenii, pentru a crea un lanț industrial al fibrelor de sticlă și materialelor compozite de înaltă performanță, precum și un lanț industrial al materialelor pentru baterii și al produselor din aval de înaltă performanță, pentru a obține îmbunătățirea lanțului valoric.”

27

(28)  A se vedea la adresa: f10.eastmoney.com/f10_v2/CompanyManagement.aspx?code=sh600176 (consultată la 26 octombrie 2022).

28

(29)  A se vedea la adresa: https://www.ctgf.com/contents/12/8897.html (consultată la 26 octombrie 2022).

29

(30)  A se vedea la adresele: https://www.cpicfiber.com/index/listr/s/107/id/2937.html (consultată la 26 octombrie 2022) și f.dfcfw.com/pdf/H2_AN202202221548514546_1.pdf (consultată la 26 octombrie 2022).

30

(31)  A se vedea statutul societății, disponibil la adresa: https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202203181553440430_1.pdf?1647632338000.pdf (consultată la 26 octombrie 2022).

31

(32)  Articol de pe site-ul Taishan, disponibil la adresa: https://www.ctgf.com/contents/16/6469.html (consultată la 26 octombrie 2022).

32

(33)  A se vedea Planul de acțiune pe trei ani al provinciei Guangxi privind industriile strategice și emergente.

33

(34)  
  World Bank Open Data – Upper Middle Income (Date deschise ale Băncii Mondiale – Venituri medii-superioare), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

34

World Bank Open Data – Upper Middle Income

(35)  În cazul în care produsul care face obiectul reexaminării nu este fabricat în nicio țară cu un nivel asemănător de dezvoltare, se poate lua în considerare fabricarea unui produs din aceeași categorie generală și/sau sector cu produsul care face obiectul reexaminării.

35

(36)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalıșma süresi ve aylık ortalama ișgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495

36

Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalıșma süresi ve aylık ortalama ișgücü maliyeti

(37)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

37

Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık

(38)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

38

(39)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalıșma süresi ve aylık ortalama ișgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495

39

Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalıșma süresi ve aylık ortalama ișgücü maliyeti

(40)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

40

Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık

(41)  Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind regimul comun aplicabil importurilor din anumite țări terțe (JO L 123, 19.5.2015, p. 33).

41

(42)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalıșma süresi ve aylık ortalama ișgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495

42

Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalıșma süresi ve aylık ortalama ișgücü maliyeti

(43)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

43

Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık

(44)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

44

Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık

(45)  Türkiye Șișe Ve Cam Fabrikalari A.Ș., Raportul anual pentru 2021: https://www.sisecam.com.tr/en/investor-relations/presentations-and-bulletins/annual-reports

45

(46)  Anexa 10 la cererea de reexaminare.

46

(47)  Informații extrase la nivel de 8 cifre pentru cele trei categorii de AFS (și anume fire tăiate, semitorturi și covorașe) din Global Trade Atlas. Informații privind prețurile la nivelul NC.

47

(48)  Informații extrase din datele Eurostat.

48

(49)  Secțiunea 4.3 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/379 al Comisiei din 5 martie 2020 de instituire a unei taxe compensatorii provizorii la importurile de produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Egipt (JO L 69, 6.3.2020, p. 14).

49

(50)  Anexa 10 la cererea de reexaminare.

50

(51)  Considerentul 283 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/328.

51

(52)  Filierele fabricate din rodiu și platină sunt utilizate în producția de fibră de sticlă pentru a contribui la controlul temperaturii filamentului fierbinte atunci când trece prin fibră.

52

(53)  Considerentele 279-281 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/328.

53

(54)  Pe baza indicelui mondial al containerelor (world container index) de la Shanghai la Genova și Rotterdam.

54

world container index

(55)  Pe baza datelor lunare ulterioare PIR prezentate de producătorii din Uniune.

55

(56)  Au fost disponibile statistici la nivel de cod SA de șase cifre, incluzând, prin urmare, o gamă de produse mult mai largă decât produsul care face obiectul reexaminării.

56

(57)  Considerentul 296 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/328.

57

(58)  Tech-Fab Europe – o asociație a producătorilor de țesături tehnice din UE.

58

(59)  Din punct de vedere tehnic, crearea de produse și aplicații noi și mai bune depinde de interacțiunea semitorturilor cu rășini și alte materiale și de rezistența pe care procesul de țesere o poate conferi unei țesături.

59

(60)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgia.

60

(61)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

61

(62)  De la 1 ianuarie 2022, clasificarea covorașelor s-a modificat de la codul NC 7019 31 00 la codurile NC 7019 14 00 și 7019 15 00. Până la 31 decembrie 2021, codurile TARIC aplicabile erau 7019310010 și 7019310090. Începând cu 1 ianuarie 2022, acestea se înlocuiesc cu codurile TARIC 7019140010, 7019140090, 7019150010 și 7019150090.

62

(63)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 558).

63

---

| 14.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 179/90 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 179/90

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1453 AL COMISIEI

din 13 iulie 2023

de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/1533 de impunere a unor condiții speciale de reglementare a importurilor de hrană pentru animale și alimente originare sau expediate din Japonia, în urma accidentului de la centrala nucleară din Fukushima

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (1), în special articolul 53 alineatul (1) litera (b) punctul (ii),

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/625 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2017 privind controalele oficiale și alte activități oficiale efectuate pentru a asigura aplicarea legislației privind alimentele și furajele, a normelor privind sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și produsele de protecție a plantelor, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 999/2001, (CE) nr. 396/2005, (CE) nr. 1069/2009, (CE) nr. 1107/2009, (UE) nr. 1151/2012, (UE) nr. 652/2014, (UE) 2016/429 și (UE) 2016/2031 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 1/2005 și (CE) nr. 1099/2009 ale Consiliului și a Directivelor 98/58/CE, 1999/74/CE, 2007/43/CE, 2008/119/CE și 2008/120/CE ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 854/2004 și (CE) nr. 882/2004 ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Directivelor 89/608/CEE, 89/662/CEE, 90/425/CEE, 91/496/CEE, 96/23/CE, 96/93/CE și 97/78/CE ale Consiliului și a Deciziei 92/438/CEE a Consiliului (Regulamentul privind controalele oficiale) (2), în special articolul 54 alineatul (4) primul paragraf litera (b) și articolul 90 primul paragraf literele (a), (c) și (f),

întrucât:

| (1) | În urma accidentului de la centrala nucleară din Fukushima, survenit la 11 martie 2011, Comisia a fost informată că nivelurile de radionuclizi din anumite alimente originare din Japonia depășesc nivelurile de acțiune pentru alimente aplicabile în Japonia. Întrucât o astfel de contaminare poate constitui o amenințare la adresa sănătății publice și animale din Uniune, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 297/2011 al Comisiei (3) a impus condiții speciale care reglementează importul de alimente și de hrană pentru animale originare sau expediate din Japonia. Regulamentul de punere în aplicare respectiv a fost abrogat și înlocuit succesiv de Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 961/2011 (4), (UE) nr. 284/2012 (5), (UE) nr. 996/2012 (6), (UE) nr. 322/2014 (7), (UE) nr. 2016/6 (8) și (UE) 2021/1533 (9) ale Comisiei. |
| --- | --- |

(1)

În urma accidentului de la centrala nucleară din Fukushima, survenit la 11 martie 2011, Comisia a fost informată că nivelurile de radionuclizi din anumite alimente originare din Japonia depășesc nivelurile de acțiune pentru alimente aplicabile în Japonia. Întrucât o astfel de contaminare poate constitui o amenințare la adresa sănătății publice și animale din Uniune, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 297/2011 al Comisiei (3) a impus condiții speciale care reglementează importul de alimente și de hrană pentru animale originare sau expediate din Japonia. Regulamentul de punere în aplicare respectiv a fost abrogat și înlocuit succesiv de Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 961/2011 (4), (UE) nr. 284/2012 (5), (UE) nr. 996/2012 (6), (UE) nr. 322/2014 (7), (UE) nr. 2016/6 (8) și (UE) 2021/1533 (9) ale Comisiei.

| (2) | Condițiile speciale de reglementare a importurilor de hrană pentru animale și alimente originare sau expediate din Japonia, în urma accidentului de la centrala nucleară Fukushima, au fost reduse treptat în urma acestor reexaminări. Condițiile speciale prevăzute în regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1533 stabilesc niveluri maxime stricte de radionuclizi pentru produsele enumerate provenite din prefecturile afectate și impun ca aceste produse să fie testate în ceea ce privește radioactivitatea înainte de a exporta în Uniune, iar autoritățile să certifice respectarea nivelurilor maxime stricte de radionuclizi. |
| --- | --- |

(2)

Condițiile speciale de reglementare a importurilor de hrană pentru animale și alimente originare sau expediate din Japonia, în urma accidentului de la centrala nucleară Fukushima, au fost reduse treptat în urma acestor reexaminări. Condițiile speciale prevăzute în regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1533 stabilesc niveluri maxime stricte de radionuclizi pentru produsele enumerate provenite din prefecturile afectate și impun ca aceste produse să fie testate în ceea ce privește radioactivitatea înainte de a exporta în Uniune, iar autoritățile să certifice respectarea nivelurilor maxime stricte de radionuclizi.

| (3) | Nu au fost observate neconformități la intrarea în Uniune cu aceste niveluri maxime de radionuclizi la importul în Uniune din iunie 2011, ceea ce demonstrează că sistemul de control instituit și controalele efectuate de autoritățile japoneze sunt eficace. În plus, produsele originare din anumite prefecturi pentru care regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1533 stabilește condițiile speciale de import sunt comercializate numai în cantități mici către Uniune, iar contribuția lor la expunerea populației Uniunii la radionuclizi este neglijabilă. |
| --- | --- |

(3)

Nu au fost observate neconformități la intrarea în Uniune cu aceste niveluri maxime de radionuclizi la importul în Uniune din iunie 2011, ceea ce demonstrează că sistemul de control instituit și controalele efectuate de autoritățile japoneze sunt eficace. În plus, produsele originare din anumite prefecturi pentru care regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1533 stabilește condițiile speciale de import sunt comercializate numai în cantități mici către Uniune, iar contribuția lor la expunerea populației Uniunii la radionuclizi este neglijabilă.

| (4) | Autoritățile japoneze competente s-au angajat să mențină un sistem de control adecvat și cuprinzător pentru detectarea prezenței radionuclizilor în hrana pentru animale și în produsele alimentare și să pună rezultatele monitorizării la dispoziția publicului prin publicarea periodică a tuturor rezultatelor monitorizării pe site-ul Ministerului Sănătății, Muncii și Bunăstării din Japonia. |
| --- | --- |

(4)

Autoritățile japoneze competente s-au angajat să mențină un sistem de control adecvat și cuprinzător pentru detectarea prezenței radionuclizilor în hrana pentru animale și în produsele alimentare și să pună rezultatele monitorizării la dispoziția publicului prin publicarea periodică a tuturor rezultatelor monitorizării pe site-ul Ministerului Sănătății, Muncii și Bunăstării din Japonia.

| (5) | Prin urmare, chiar dacă Comisia va continua să monitorizeze nivelurile de radionuclizi din produsele alimentare și hrana pentru animale originare din Japonia pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a siguranței consumatorilor, nu mai este necesar să se mențină măsurile prevăzute în regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1533 pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății animale și a sănătății publice. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, chiar dacă Comisia va continua să monitorizeze nivelurile de radionuclizi din produsele alimentare și hrana pentru animale originare din Japonia pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a siguranței consumatorilor, nu mai este necesar să se mențină măsurile prevăzute în regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1533 pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății animale și a sănătății publice.

| (6) | Prin urmare, este oportun ca Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1533 să fie abrogat. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, este oportun ca Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1533 să fie abrogat.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Abrogare

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1533 se abrogă.

Articolul 2

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 iulie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 31, 1.2.2002, p. 1.

1

(2)  
  JO L 95, 7.4.2017, p. 1.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 297/2011 al Comisiei din 25 martie 2011 de impunere a unor condiții speciale de reglementare a importurilor de hrană pentru animale și alimente originare sau expediate din Japonia, în urma accidentului de la centrala nucleară Fukushima (JO L 80, 26.3.2011, p. 5).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 961/2011 al Comisiei din 27 septembrie 2011 de impunere a unor condiții speciale de reglementare a importurilor de hrană pentru animale și alimente originare sau expediate din Japonia, în urma accidentului de la centrala nucleară din Fukushima și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 297/2011 (JO L 252, 28.9.2011, p. 10).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 284/2012 al Comisiei din 29 martie 2012 de impunere a unor condiții speciale de reglementare a importurilor de hrană pentru animale și alimente originare sau expediate din Japonia, în urma accidentului de la centrala nucleară din Fukushima, și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 961/2011 (JO L 92, 30.3.2012, p. 16).

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 996/2012 al Comisiei din 26 octombrie 2012 de impunere a unor condiții speciale de reglementare a importurilor de hrană pentru animale și alimente originare sau expediate din Japonia, în urma accidentului de la centrala nucleară din Fukushima și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 284/2012 (JO L 299, 27.10.2012, p. 31).

6

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 322/2014 al Comisiei din 28 martie 2014 de impunere a unor condiții speciale de reglementare a importurilor de hrană pentru animale și alimente originare sau expediate din Japonia, în urma accidentului de la centrala nucleară Fukushima (JO L 95, 29.3.2014, p. 1).

7

(8)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/6 al Comisiei din 5 ianuarie 2016 de impunere a unor condiții speciale de reglementare a importurilor de hrană pentru animale și alimente originare sau expediate din Japonia, în urma accidentului de la centrala nucleară din Fukushima și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 322/2014 (JO L 3, 6.1.2016, p. 5).

8

(9)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1533 al Comisiei din 17 septembrie 2021 de impunere a unor condiții speciale vizând reglementarea importurilor de hrană pentru animale și de alimente originare sau expediate din Japonia în urma accidentului de la centrala nucleară din Fukushima și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2016/6 (JO L 330, 20.9.2021, p. 72).

9

---

| 14.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 179/93 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 179/93

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1454 AL COMISIEI

din 13 iulie 2023

privind acordarea unei autorizații la nivelul Uniunii pentru produsul biocid unic „WESSOCLEAN GOLD LINE” în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 44 alineatul (5) primul paragraf,

întrucât:

| (1) | La 28 septembrie 2017, WESSO AG a transmis Agenției Europene pentru Produse Chimice (denumită în continuare „agenția”), în conformitate cu articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, o cerere de autorizare la nivelul Uniunii a unui produs biocid unic denumit „WESSOCLEAN GOLD LINE” aparținând tipurilor de produse 3 și 4, astfel cum sunt descrise în anexa V la regulamentul respectiv, furnizând o confirmare scrisă a faptului că autoritatea competentă din Germania a fost de acord să evalueze cererea. Cererea a fost înregistrată în Registrul produselor biocide cu numărul de caz BC-QN034236-29. |
| --- | --- |

(1)

La 28 septembrie 2017, WESSO AG a transmis Agenției Europene pentru Produse Chimice (denumită în continuare „agenția”), în conformitate cu articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, o cerere de autorizare la nivelul Uniunii a unui produs biocid unic denumit „WESSOCLEAN GOLD LINE” aparținând tipurilor de produse 3 și 4, astfel cum sunt descrise în anexa V la regulamentul respectiv, furnizând o confirmare scrisă a faptului că autoritatea competentă din Germania a fost de acord să evalueze cererea. Cererea a fost înregistrată în Registrul produselor biocide cu numărul de caz BC-QN034236-29.

| (2) | „WESSOCLEAN GOLD LINE” conține, ca substanță activă, acidul peracetic, care este inclus în lista Uniunii cu substanțe active aprobate menționată la articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 pentru tipurile de produs 3 și 4. |
| --- | --- |

(2)

„WESSOCLEAN GOLD LINE” conține, ca substanță activă, acidul peracetic, care este inclus în lista Uniunii cu substanțe active aprobate menționată la articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 pentru tipurile de produs 3 și 4.

| (3) | La 9 martie 2022, autoritatea competentă responsabilă de evaluare a transmis agenției, în conformitate cu articolul 44 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, un raport de evaluare și concluziile evaluării efectuate de ea. |
| --- | --- |

(3)

La 9 martie 2022, autoritatea competentă responsabilă de evaluare a transmis agenției, în conformitate cu articolul 44 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, un raport de evaluare și concluziile evaluării efectuate de ea.

| (4) | La 14 octombrie 2022, agenția a transmis Comisiei avizul emis de ea (2), proiectul de rezumat al caracteristicilor produsului („RCP”) biocid „WESSOCLEAN GOLD LINE” și raportul final de evaluare vizând produsul biocid unic, în conformitate cu articolul 44 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(4)

La 14 octombrie 2022, agenția a transmis Comisiei avizul emis de ea (2), proiectul de rezumat al caracteristicilor produsului („RCP”) biocid „WESSOCLEAN GOLD LINE” și raportul final de evaluare vizând produsul biocid unic, în conformitate cu articolul 44 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

| (5) | Avizul concluzionează că „WESSOCLEAN GOLD LINE” este un produs biocid unic în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (r) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, că este eligibil pentru a fi autorizat la nivelul Uniunii în conformitate cu articolul 42 alineatul (1) din regulamentul respectiv și că, sub rezerva conformității cu proiectul de RCP, îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 19 alineatul (1) din regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(5)

Avizul concluzionează că „WESSOCLEAN GOLD LINE” este un produs biocid unic în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (r) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, că este eligibil pentru a fi autorizat la nivelul Uniunii în conformitate cu articolul 42 alineatul (1) din regulamentul respectiv și că, sub rezerva conformității cu proiectul de RCP, îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 19 alineatul (1) din regulamentul menționat.

| (6) | La 28 octombrie 2022, agenția a transmis Comisiei proiectul de SPC în toate limbile oficiale ale Uniunii, în conformitate cu articolul 44 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(6)

La 28 octombrie 2022, agenția a transmis Comisiei proiectul de SPC în toate limbile oficiale ale Uniunii, în conformitate cu articolul 44 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

| (7) | Comisia este de acord cu avizul agenției și consideră, prin urmare, că este adecvat să se acorde o autorizație la nivelul Uniunii pentru „WESSOCLEAN GOLD LINE”. |
| --- | --- |

(7)

Comisia este de acord cu avizul agenției și consideră, prin urmare, că este adecvat să se acorde o autorizație la nivelul Uniunii pentru „WESSOCLEAN GOLD LINE”.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Întreprinderii WESSO AG i se acordă o autorizație la nivelul Uniunii cu numărul EU-0029720-0000 pentru punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produsului biocid unic „WESSOCLEAN GOLD LINE” în conformitate cu rezumatul caracteristicilor produsului biocid prezentat în anexă.

Autorizația la nivelul Uniunii este valabilă de la 3 august 2023 până la 31 iulie 2033.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 iulie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

1

(2)  
  ECHA opinion of 28 September 2022 on the Union authorisation of the single biocidal product ‘WESSOCLEAN GOLD LINE’
  (Aviz al ECHA din 28 septembrie 2022 privind autorizarea la nivelul Uniunii a produsului biocid unic „WESSOCLEAN GOLD LINE”) (ECHA/BPC/359/2022), https://echa.europa.eu/opinions-on-union-authorisation

2

ECHA opinion of 28 September 2022 on the Union authorisation of the single biocidal product ‘WESSOCLEAN GOLD LINE’

---

ANEXĂ

Caracteristicilor produsului pentru un produs biocid

WESSOCLEAN GOLD LINE

Tip de produs 3 – Igienă veterinară (Dezinfectante)

Tip de produs 4 – Industria alimentară și a furajelor (Dezinfectante)

Numărul curent: EU-0029720-0000

Numărul deciziei de reglementare R4BP: EU-0029720-0000

1.   INFORMAȚII ADMINISTRATIVE

1.1.   Denumirea sau denumirile comerciale ale produsului

| Denumirea comercială | WESSOCLEAN GOLD LINE
  WESSOCLEAN AGRO PROTECT |
| --- | --- |

Denumirea comercială

WESSOCLEAN GOLD LINE

WESSOCLEAN AGRO PROTECT

1.2.   Deținătorul autorizației

| Numele și adresa deținătorului autorizației | Numele | WESSO AG |
| --- | --- | --- |
| Adresa | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg, Germania |
| Numărul curent | EU-0029720-0000 |
| Numărul deciziei de reglementare R4BP | EU-0029720-0000 |
| Data autorizației | 3 august 2023 |
| Data de expirare a autorizației | 31 iulie 2033 |

Numele și adresa deținătorului autorizației

Numele

WESSO AG

Adresa

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg, Germania

Numărul curent

EU-0029720-0000

Numărul deciziei de reglementare R4BP

EU-0029720-0000

Data autorizației

3 august 2023

Data de expirare a autorizației

31 iulie 2033

1.3.   Producătorul (producătorii) produsului

| Denumirea producătorului | WESSO AG |
| --- | --- |
| Adresa producătorului | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b., Nürnberg, Germania |
| Adresa locurilor de producție | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b., Nürnberg, Germania |

Denumirea producătorului

WESSO AG

Adresa producătorului

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b., Nürnberg, Germania

Adresa locurilor de producție

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b., Nürnberg, Germania

1.4.   Producătorul (producătorii) substanței (substanțelor) active

| Substanța activă | Acid peracetic |
| --- | --- |
| Denumirea producătorului | Evonik Resource Efficiency GmbH |
| Adresa producătorului | Postfach 1345, 63403 Hanau, Germania |
| Adresa locurilor de producție | Evonik Peroxid GmbH, Industriestraße 11, 9721 Weissenstein, Austria |

Substanța activă

Acid peracetic

Denumirea producătorului

Evonik Resource Efficiency GmbH

Adresa producătorului

Postfach 1345, 63403 Hanau, Germania

Adresa locurilor de producție

Evonik Peroxid GmbH, Industriestraße 11, 9721 Weissenstein, Austria

2.   COMPOZIȚIA ȘI FORMULAREA PRODUSULUI

2.1.   Informații calitative și cantitative privind compoziția produsului

| Denumirea comună | Denumirea IUPAC | Funcția | Numărul CAS | Numărul CE | Conținut (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Acid peracetic | | Substanță activă | 79-21-0 | 201-186-8 | 0,03 |
| etanol | | Substanță inactivă | 64-17-5 | 200-578-6 | 1,61 |
| propan-2-ol | | Substanță inactivă | 67-63-0 | 200-661-7 | 2,52 |
| peroxid de hidrogen | | Substanță inactivă | 7722-84-1 | 231-765-0 | 3,15 |
| acid acetic | | Substanță inactivă | 64-19-7 | 200-580-7 | 0,06 |
| acid sulfuric | | Substanță inactivă | 7664-93-9 | 231-639-5 | 0,01 |

Denumirea comună

Denumirea IUPAC

Funcția

Numărul CAS

Numărul CE

Conținut (%)

Acid peracetic

Substanță activă

79-21-0

201-186-8

0,03

etanol

Substanță inactivă

64-17-5

200-578-6

1,61

propan-2-ol

Substanță inactivă

67-63-0

200-661-7

2,52

peroxid de hidrogen

Substanță inactivă

7722-84-1

231-765-0

3,15

acid acetic

Substanță inactivă

64-19-7

200-580-7

0,06

acid sulfuric

Substanță inactivă

7664-93-9

231-639-5

0,01

2.2.   Tipul preparatului

AL – Orice alt lichid

3.   FRAZE DE PERICOL ȘI DE PRECAUȚIE

| Fraze de pericol | Poate fi coroziv pentru metale.
  Provoacă o iritare gravă a ochilor.
  Nociv pentru mediul acvatic cu efecte pe termen lung. |
| --- | --- |
| Fraze de precauție | A se păstra numai în ambalajul original.
  Spălați-vă mâinile bine după utilizare.
  Evitați dispersarea în mediu.
  Purtați echipament de protecție a ochilor.
  ÎN CAZ DE CONTACT CU OCHII: Clătiți cu atenție cu apă, timp de mai multe minute. Scoateți lentilele de contact, dacă este cazul și dacă acest lucru se poate face cu ușurință. Continuați să clătiți.
  Dacă iritarea ochilor persistă: Consultați medicul.
  Absorbiți scurgerile de produs, pentru a nu afecta materialele din apropiere.
  Aruncați conținutul la un centru autorizat de eliminare a deșeurilor, în conformitate cu reglementările naționale.
  Aruncați recipientul la un centru autorizat de eliminare a deșeurilor, în conformitate cu reglementările naționale. |

Fraze de pericol

Poate fi coroziv pentru metale.

Provoacă o iritare gravă a ochilor.

Nociv pentru mediul acvatic cu efecte pe termen lung.

Fraze de precauție

A se păstra numai în ambalajul original.

Spălați-vă mâinile bine după utilizare.

Evitați dispersarea în mediu.

Purtați echipament de protecție a ochilor.

ÎN CAZ DE CONTACT CU OCHII: Clătiți cu atenție cu apă, timp de mai multe minute. Scoateți lentilele de contact, dacă este cazul și dacă acest lucru se poate face cu ușurință. Continuați să clătiți.

Dacă iritarea ochilor persistă: Consultați medicul.

Absorbiți scurgerile de produs, pentru a nu afecta materialele din apropiere.

Aruncați conținutul la un centru autorizat de eliminare a deșeurilor, în conformitate cu reglementările naționale.

Aruncați recipientul la un centru autorizat de eliminare a deșeurilor, în conformitate cu reglementările naționale.

4.   UTILIZARE (UTILIZĂRI) AUTORIZATĂ (AUTORIZATE)

4.1.   Modul de utilizare

Tabelul 1

Utilizare # 1 – Utilizarea 1 - Dezinfectarea ouălor de incubație la temperatura camerei în ecluză

| Tipul produsului | TP 03 – Igienă veterinară |
| --- | --- |
| Descrierea exactă a utilizării autorizate, după caz | — |
| Organism(organisme)-țintă (inclusiv stadiul de dezvoltare) | denumirea științifică: bacteria
  denumirea comună: Bacterie
  etapă de dezvoltare: —
  denumirea științifică: levură
  denumirea comună: Drojdii
  etapă de dezvoltare: —
  denumirea științifică: fungi
  denumirea comună: Fungi
  etapă de dezvoltare: — |
| Domeniul de utilizare | În interior
  Incubatoare (ecluză), dezinfectarea ouălor de incubație |
| Metoda (metodele) de aplicare | Metoda: Sistem închis: ceață rece
  Descriere detaliată:
  — |
| Ratele și frecvența de aplicare | Frecvența de aplicare: 1 litru de produs nediluat la 15 m3 (= 0,067 litri/m3) de aer din încăpere; dimensiunea medie a picăturilor ≤ 15 μm
  Diluare (%): nediluat
  Numărul și calendarul de aplicare:
  Dezinfectarea după fiecare nouă reumplere a camerei de dezinfectare cu ouă. |
| Categoria (categoriile) de utilizatori | profesional |
| Dimensiunile ambalajului și materialul de ambalare | — | Sticlă de 1 litru (polietilenă – PE) |

Tipul produsului

TP 03 – Igienă veterinară

Descrierea exactă a utilizării autorizate, după caz

—

Organism(organisme)-țintă (inclusiv stadiul de dezvoltare)

denumirea științifică: bacteria

denumirea comună: Bacterie

etapă de dezvoltare: —

denumirea științifică: levură

denumirea comună: Drojdii

etapă de dezvoltare: —

denumirea științifică: fungi

denumirea comună: Fungi

etapă de dezvoltare: —

Domeniul de utilizare

În interior

Incubatoare (ecluză), dezinfectarea ouălor de incubație

Metoda (metodele) de aplicare

Metoda: Sistem închis: ceață rece

Descriere detaliată:

—

Ratele și frecvența de aplicare

Frecvența de aplicare: 1 litru de produs nediluat la 15 m3 (= 0,067 litri/m3) de aer din încăpere; dimensiunea medie a picăturilor ≤ 15 μm

Diluare (%): nediluat

Numărul și calendarul de aplicare:

Dezinfectarea după fiecare nouă reumplere a camerei de dezinfectare cu ouă.

Categoria (categoriile) de utilizatori

profesional

Dimensiunile ambalajului și materialul de ambalare

—

Sticlă de 1 litru (polietilenă – PE)

| — | Bidon de 20 de litri (polietilenă de înaltă densitate – HDPE) |
| --- | --- |

—

Bidon de 20 de litri (polietilenă de înaltă densitate – HDPE)

| — | Canistră de 220 de litri (HDPE) |
| --- | --- |

—

Canistră de 220 de litri (HDPE)

| — | Container intermediar pentru vrac de 1 000 de litri (IBC) (PE) |
| --- | --- |

—

Container intermediar pentru vrac de 1 000 de litri (IBC) (PE)

4.1.1.   Instrucțiuni specifice de utilizare

| 1. | 1 litru de produs la 15 m3 (= 0,067 litri/m3) trebuie distribuit pentru o perioadă de cel puțin 30 de minute. Timpul de contact începe atunci când este nebulizat volumul total necesar de produs (a se vedea rata de aplicare).
  Pentru eficacitate împotriva bacteriilor, levurilor și fungilor, lăsați să acționeze la 20 °C pentru un timp de contact de 60 de minute. Ulterior, aerul din cameră trebuie înlocuit prin intermediul unui sistem de evacuare. |
| --- | --- |

1.

Pentru eficacitate împotriva bacteriilor, levurilor și fungilor, lăsați să acționeze la 20 °C pentru un timp de contact de 60 de minute. Ulterior, aerul din cameră trebuie înlocuit prin intermediul unui sistem de evacuare.

| 2. | Produsul este o soluție gata de utilizare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dezinfectare după fiecare nouă reumplere a camerei de dezinfectare cu ouă. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A se utiliza numai în incinte uscate de 4-150 m3. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Validarea biologică se va efectua de către utilizatorul produselor biocide pentru fiecare configurație de încăpere (inclusiv, de exemplu, ouă de incubație, echipamente) care urmează să fie dezinfectată cu ceață (sau într-o încăpere „standard” adecvată din cadrul unei unități, dacă este cazul) cu dispozitivele care urmează să fie utilizate pentru procesul de dezinfecție, după care se poate întocmi și utiliza un protocol pentru procesele de dezinfecție în aceste încăperi. |
| --- | --- |

5.

4.1.2.   Măsuri specifice de reducere a riscului de utilizare

A se vedea direcțiile generale de utilizare

4.1.3.   În funcție de modul de utilizare, particularități ale efectelor posibile directe sau indirecte, instrucțiuni de prim ajutor si masuri de urgenta pentru protecția mediului

A se vedea direcțiile generale de utilizare

4.1.4.   În funcție de modul de utilizare, instrucțiunile pentru eliminarea în siguranță a produsului și ambalajul acestuia

A se vedea direcțiile generale de utilizare

4.1.5.   În funcție de modul de utilizare, condițiile de depozitare și termenul de valabilitate a produsului în condiții normale de depozitare

A se vedea direcțiile generale de utilizare

4.2.   Modul de utilizare

Tabelul 2

Utilizare # 2 – Utilizarea 2 – Dezinfectarea ouălor de incubație la 36 °C în incubator

| Tipul produsului | TP 03 – Igienă veterinară |
| --- | --- |
| Descrierea exactă a utilizării autorizate, după caz | — |
| Organism(organisme)-țintă (inclusiv stadiul de dezvoltare) | denumirea științifică: bacteria
  denumirea comună: Bacterie
  etapă de dezvoltare: —
  denumirea științifică: levură
  denumirea comună: Drojdii
  etapă de dezvoltare: —
  denumirea științifică: fungi
  denumirea comună: Fungi
  etapă de dezvoltare: — |
| Domeniul de utilizare | În interior
  Incubatoare (incubator), dezinfectarea ouălor de incubație |
| Metoda (metodele) de aplicare | Metoda: Sistem închis: ceață rece
  Descriere detaliată
  — |
| Ratele și frecvența de aplicare | Frecvența de aplicare: 1 litru de produs nediluat la 15 m3 (= 0,067 litri/m3) de aer din încăpere; dimensiunea medie a picăturilor ≤ 15 μm
  Diluare (%): nediluat
  Numărul și calendarul de aplicare:
  Dezinfectarea după fiecare nouă reumplere a camerei de dezinfectare cu ouă. |
| Categoria (categoriile) de utilizatori | profesional |
| Dimensiunile ambalajului și materialul de ambalare | — | Sticlă de 1 l (PE) |

Tipul produsului

TP 03 – Igienă veterinară

Descrierea exactă a utilizării autorizate, după caz

—

Organism(organisme)-țintă (inclusiv stadiul de dezvoltare)

denumirea științifică: bacteria

denumirea comună: Bacterie

etapă de dezvoltare: —

denumirea științifică: levură

denumirea comună: Drojdii

etapă de dezvoltare: —

denumirea științifică: fungi

denumirea comună: Fungi

etapă de dezvoltare: —

Domeniul de utilizare

În interior

Incubatoare (incubator), dezinfectarea ouălor de incubație

Metoda (metodele) de aplicare

Metoda: Sistem închis: ceață rece

Descriere detaliată

—

Ratele și frecvența de aplicare

Frecvența de aplicare: 1 litru de produs nediluat la 15 m3 (= 0,067 litri/m3) de aer din încăpere; dimensiunea medie a picăturilor ≤ 15 μm

Diluare (%): nediluat

Numărul și calendarul de aplicare:

Dezinfectarea după fiecare nouă reumplere a camerei de dezinfectare cu ouă.

Categoria (categoriile) de utilizatori

profesional

Dimensiunile ambalajului și materialul de ambalare

—

Sticlă de 1 l (PE)

| — | Bidon de 20 de litri (HDPE) |
| --- | --- |

—

Bidon de 20 de litri (HDPE)

| — | Canistră de 220 de litri (HDPE) |
| --- | --- |

—

Canistră de 220 de litri (HDPE)

| — | container IBS (PE) de 1 000 de litri |
| --- | --- |

—

container IBS (PE) de 1 000 de litri

4.2.1.   Instrucțiuni specifice de utilizare

| 1. | 1 litru de produs la 15 m3 (= 0,067 litri/m3) trebuie distribuit pentru o perioadă de cel puțin 30 de minute. Timpul de contact începe atunci când este nebulizat volumul total necesar de produs (a se vedea rata de aplicare).
  Pentru eficacitate împotriva bacteriilor, levurilor și fungilor, lăsați produsul să acționeze la 36°C pentru un timp de contact de 60 de minute. Ulterior, aerul din cameră trebuie înlocuit prin intermediul unui sistem de evacuare. |
| --- | --- |

1.

Pentru eficacitate împotriva bacteriilor, levurilor și fungilor, lăsați produsul să acționeze la 36°C pentru un timp de contact de 60 de minute. Ulterior, aerul din cameră trebuie înlocuit prin intermediul unui sistem de evacuare.

| 2. | Produsul este o soluție gata de utilizare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dezinfectare după fiecare nouă reumplere a camerei de dezinfectare cu ouă. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A se utiliza numai în incinte uscate de 4-150 m3. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Validarea biologică se va efectua de către utilizatorul produselor biocide pentru fiecare configurație de încăpere (inclusiv, de exemplu, ouă de incubație, echipamente) care urmează să fie dezinfectată cu ceață (sau într-o încăpere „standard” adecvată din cadrul unei unități, dacă este cazul) cu dispozitivele care urmează să fie utilizate pentru procesul de dezinfecție, după care se poate întocmi și utiliza un protocol pentru procesele de dezinfecție în aceste încăperi. |
| --- | --- |

5.

4.2.2.   Măsuri specifice de reducere a riscului de utilizare

A se vedea direcțiile generale de utilizare

4.2.3.   În funcție de modul de utilizare, particularități ale efectelor posibile directe sau indirecte, instrucțiuni de prim ajutor și măsuri de urgență pentru protecția mediului

A se vedea direcțiile generale de utilizare

4.2.4.   În funcție de modul de utilizare, instrucțiunile pentru eliminarea în siguranță a produsului și ambalajul acestuia

A se vedea direcțiile generale de utilizare

4.2.5.   În funcție de modul de utilizare, condițiile de depozitare și termenul de valabilitate a produsului în condiții normale de depozitare

A se vedea direcțiile generale de utilizare

4.3.   Modul de utilizare

Tabelul 3

Utilizare # 3 – Utilizarea 3 – Dezinfectarea suprafețelor din industria de ambalare a legumelor, fructelor și plantelor prin difuzie pe cale aeriană

| Tipul produsului | TP 04 – Produse alimentare și hrană pentru animale |
| --- | --- |
| Descrierea exactă a utilizării autorizate, după caz | — |
| Organism(organisme)-țintă (inclusiv stadiul de dezvoltare) | denumirea științifică: bacteria
  denumirea comună: Bacterie
  etapă de dezvoltare: —
  denumirea științifică: levură
  denumirea comună: Drojdii
  etapă de dezvoltare: —
  denumirea științifică: fungi
  denumirea comună: Fungi
  etapă de dezvoltare: — |
| Domeniul de utilizare | În interior
  Suprafețe neporoase ale echipamentelor de transport și depozitare a cartofilor, fructelor, legumelor și plantelor, fără contact direct cu cartofii, fructele, legumele sau plantele. |
| Metoda (metodele) de aplicare | Metoda: Sistem închis: ceață rece
  Descriere detaliată:
  — |
| Ratele și frecvența de aplicare | Frecvența de aplicare: 40 ml de produs la 1 m3 (0,04 litri/m3) de aer din încăpere; dimensiunea medie a picăturilor ≤ 15 μm
  Diluare (%): nediluat
  Numărul și calendarul de aplicare:
  Dezinfectarea înainte de introducerea de noi articole în linia de ambalare |
| Categoria (categoriile) de utilizatori | profesional |
| Dimensiunile ambalajului și materialul de ambalare | Sticlă de 1 litru (PE)
  Bidon de 20 de litri (HDPE)
  Canistră de 220 de litri (HDPE)
  container IBS (PE) de 1 000 de litri |

Tipul produsului

TP 04 – Produse alimentare și hrană pentru animale

Descrierea exactă a utilizării autorizate, după caz

—

Organism(organisme)-țintă (inclusiv stadiul de dezvoltare)

denumirea științifică: bacteria

denumirea comună: Bacterie

etapă de dezvoltare: —

denumirea științifică: levură

denumirea comună: Drojdii

etapă de dezvoltare: —

denumirea științifică: fungi

denumirea comună: Fungi

etapă de dezvoltare: —

Domeniul de utilizare

În interior

Suprafețe neporoase ale echipamentelor de transport și depozitare a cartofilor, fructelor, legumelor și plantelor, fără contact direct cu cartofii, fructele, legumele sau plantele.

Metoda (metodele) de aplicare

Metoda: Sistem închis: ceață rece

Descriere detaliată:

—

Ratele și frecvența de aplicare

Frecvența de aplicare: 40 ml de produs la 1 m3 (0,04 litri/m3) de aer din încăpere; dimensiunea medie a picăturilor ≤ 15 μm

Diluare (%): nediluat

Numărul și calendarul de aplicare:

Dezinfectarea înainte de introducerea de noi articole în linia de ambalare

Categoria (categoriile) de utilizatori

profesional

Dimensiunile ambalajului și materialul de ambalare

Sticlă de 1 litru (PE)

Bidon de 20 de litri (HDPE)

Canistră de 220 de litri (HDPE)

container IBS (PE) de 1 000 de litri

4.3.1.   Instrucțiuni specifice de utilizare

| 1. | Se distribuie 40 ml de produs gata de utilizare la 1 m3 (= 0,04 litri/m3) de aer din încăpere, pentru o perioadă de cel puțin 30 de minute. Timpul de contact începe atunci când este nebulizat volumul total necesar de produs (a se vedea rata de aplicare).
  Pentru eficacitate împotriva bacteriilor, levurilor și fungilor, lăsați produsul să acționeze la temperatura camerei pentru un timp de contact de 30 de minute. Ulterior, încăperea trebuie aerisită intensiv. |
| --- | --- |

1.

Pentru eficacitate împotriva bacteriilor, levurilor și fungilor, lăsați produsul să acționeze la temperatura camerei pentru un timp de contact de 30 de minute. Ulterior, încăperea trebuie aerisită intensiv.

| 2. | Produsul este o soluție gata de utilizare care nu trebuie diluată cu apa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dezinfectarea înainte introducerea de noi articole în linia de ambalare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A se utiliza numai în incinte uscate de 3-5 m3. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Validarea biologică se va efectua de către utilizatorul produselor biocide pentru fiecare instalație care urmează să fie utilizată pentru dezinfectare cu ceață (sau într-o instalație „standard” adecvată din cadrul unei unități, dacă este cazul) cu dispozitivele care urmează să fie utilizate pentru procesul de dezinfecție, după care se poate întocmi și utiliza un protocol pentru procesele de dezinfecție în aceste instalații. |
| --- | --- |

5.

4.3.2.   Măsuri specifice de reducere a riscului de utilizare

A se vedea direcțiile generale de utilizare

4.3.3.   În funcție de modul de utilizare, particularități ale efectelor posibile directe sau indirecte, instrucțiuni de prim ajutor și măsuri de urgenta pentru protecția mediului

A se vedea direcțiile generale de utilizare

4.3.4.   În funcție de modul de utilizare, instrucțiunile pentru eliminarea în siguranță a produsului și ambalajul acestuia

A se vedea direcțiile generale de utilizare

4.3.5.   În funcție de modul de utilizare, condițiile de depozitare și termenul de valabilitate a produsului în condiții normale de depozitare

A se vedea direcțiile generale de utilizare

5.   DIRECȚII GENERALE DE UTILIZARE (1)

5.1.   Instrucțiuni de utilizare

Pentru încărcarea produsului:

Produsul poate fi transferat/încărcat numai cu pompe automate.

5.2.   Măsuri de reducere a riscurilor

Pentru încărcarea produsului:

| 1. | Utilizarea dispozitivelor de protecție pentru ochi în conformitate cu standardul European EN ISO16321 sau echivalent în timpul manipulării produsului. A se vedea secțiunea 6 pentru titlul complet al standardului EN. |
| --- | --- |

1.

Utilizarea dispozitivelor de protecție pentru ochi în conformitate cu standardul European EN ISO16321 sau echivalent în timpul manipulării produsului. A se vedea secțiunea 6 pentru titlul complet al standardului EN.

Pentru aplicarea produsului:

| 1. | Aplicarea produsului este permisă numai în sisteme de dezinfecție închise și etanșe. Lucrătorii nu trebuie să fie prezenți în timpul procesului de dezinfecție. Nu este permisă prezența lucrătorilor în camera de dezinfecție în timpul aplicării. |
| --- | --- |

1.

Aplicarea produsului este permisă numai în sisteme de dezinfecție închise și etanșe. Lucrătorii nu trebuie să fie prezenți în timpul procesului de dezinfecție. Nu este permisă prezența lucrătorilor în camera de dezinfecție în timpul aplicării.

| 2. | Dezinfectarea trebuie începută numai din exteriorul camerei de dezinfecție pentru a evita contactul cu dezinfectantul. |
| --- | --- |

2.

Dezinfectarea trebuie începută numai din exteriorul camerei de dezinfecție pentru a evita contactul cu dezinfectantul.

| 3. | Camera trebuie să rămână închisă ermetic în timpul dezinfectării și nu trebuie permis accesul din nou în aceasta. Se va indica faptul că este în curs de desfășurare un proces de dezinfecție. |
| --- | --- |

3.

Camera trebuie să rămână închisă ermetic în timpul dezinfectării și nu trebuie permis accesul din nou în aceasta. Se va indica faptul că este în curs de desfășurare un proces de dezinfecție.

| 4. | După aplicare, camera trebuie să fie complet ventilată cu ajutorul unui sistem tehnic de ventilație. |
| --- | --- |

4.

După aplicare, camera trebuie să fie complet ventilată cu ajutorul unui sistem tehnic de ventilație.

| 5. | Accesul este permis din nou numai după ce produsul s-a uscat de pe toate suprafețele și după ce concentrațiile de acid peracetic și de peroxid de hidrogen din aer au scăzut sub valorile de referință respective (AEC). Pentru a asigura o ventilație suficientă, fie se va utiliza un sistem de dezinfectare cu senzori care indică atunci când concentrațiile relevante scad sub valorile de referință, fie durata necesară a ventilației tehnice va fi stabilită prin măsurare cu echipamente de măsurare adecvate pentru fiecare instalație tehnică și după orice modificare a condițiilor limită relevante. |
| --- | --- |

5.

Accesul este permis din nou numai după ce produsul s-a uscat de pe toate suprafețele și după ce concentrațiile de acid peracetic și de peroxid de hidrogen din aer au scăzut sub valorile de referință respective (AEC). Pentru a asigura o ventilație suficientă, fie se va utiliza un sistem de dezinfectare cu senzori care indică atunci când concentrațiile relevante scad sub valorile de referință, fie durata necesară a ventilației tehnice va fi stabilită prin măsurare cu echipamente de măsurare adecvate pentru fiecare instalație tehnică și după orice modificare a condițiilor limită relevante.

Pentru repararea sau întreținerea pompelor de dozare:

| 1. | Înainte de orice reparare sau întreținere a pompelor, reziduurile de produs existente trebuie înlăturate în mare măsură prin spălarea pompelor. |
| --- | --- |

1.

Înainte de orice reparare sau întreținere a pompelor, reziduurile de produs existente trebuie înlăturate în mare măsură prin spălarea pompelor.

5.3.   Particularități ale efectelor posibile directe sau indirecte, instrucțiuni de prim ajutor și măsuri de urgență pentru protecția mediului

Instrucțiuni de prim ajutor

| 1. | ÎN CAZUL INHALĂRII: Dacă apar simptome, sunați la un CENTRU TOXICOLOGIC sau un medic. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ÎN CAZUL INGERĂRII: Clătiți gura. Dați ceva de băut, dacă persoana expusă este capabilă să înghită. NU induceți voma. Sunați la un CENTRU TOXICOLOGIC sau un medic. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ÎN CAZUL CONTACTULUI CU PIELEA: Spălați pielea cu apă. Dacă apar simptome, sunați la un CENTRU TOXICOLOGIC sau un medic. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ÎN CAZUL CONTACTULUI CU OCHII: Clătiți cu apă. Scoateți lentilele de contact, dacă este cazul și dacă acest lucru se poate face cu ușurință. Continuați să clătiți timp de 5 minute. Sunați la un CENTRU TOXICOLOGIC sau un medic. |
| --- | --- |

4.

Mediu:

| 5. | Evitați eliberarea directă a produsului nediluat în mediu și în sistemul de canalizare. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Scurgeri ample: acoperiți lichidul cu material absorbant. Rețineți și colectați în vederea eliminării. |
| --- | --- |

6.

5.4.   Instrucțiuni pentru eliminarea în siguranță a produsului și a ambalajului acestuia

| 1. | Reziduurile de produs biocid trebuie eliminate în conformitate cu Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului și cu Catalogul european al deșeurilor (EWC), precum și cu reglementările naționale și regionale. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nu goliți în canalizare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eliminați conținutul și recipientul la un punct autorizat de colectare a deșeurilor. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Lăsați produsele biocide în recipientele originale. Nu le amestecați cu alte deșeuri. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Când sunt complet goale, recipientele sunt reciclabile. |
| --- | --- |

5.

5.5.   Condiții de depozitare și termenul de valabilitate a produsului în condiții normale de depozitare

| 1. | Termen de valabilitate: 12 luni. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Protejați împotriva înghețului. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nu depozitați la o temperatură mai mare de 30 °C. |
| --- | --- |

3.

6.   ALTE INFORMAȚII

| 1. | Vă rugăm să rețineți valoarea de referință UE de 0,5 mg/m3 pentru substanța activă acid peracetic (Nr. CAS: 79-21-0) care a fost utilizată pentru evaluarea riscului pentru acest produs. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vă rugăm să rețineți valoarea de referință UE de 1,25 mg/m3 pentru substanța de interes peroxid de hidrogen (Nr. CAS: 7722-84-1) care a fost utilizată pentru evaluarea riscului pentru acest produs. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vă rugăm să rețineți valoarea de referință UE de 17,9 mg/kg greutate corporală/zi pentru substanța de interes propan-2-ol (Nr. CAS: 67-63-0) care a fost utilizată pentru evaluarea riscului pentru acest produs. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pentru orientare: umiditatea relativă testată în EN 17272 adaptată pentru eficacitate: 33-53 %.
  Titlurile complete ale standardelor EN la care se face referire în această secțiune și în secțiunile 5.2 „Măsuri de reducere a riscului” și 5.4 „Instrucțiuni pentru eliminarea în siguranță a produsului și a ambalajului acestuia” sunt:
  EN 17272 – Antiseptice și dezinfectante chimice – Metode de dezinfecție a camerelor pe cale aeriană prin procedee automate – Determinarea activității bactericide, micobactericide, sporicide, fungicide, levuricide, virucide și fagocide.
  EN ISO16321 – Protecția ochilor și a feței pentru uz profesional
  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3). |
| --- | --- |

4.

Titlurile complete ale standardelor EN la care se face referire în această secțiune și în secțiunile 5.2 „Măsuri de reducere a riscului” și 5.4 „Instrucțiuni pentru eliminarea în siguranță a produsului și a ambalajului acestuia” sunt:

EN 17272 – Antiseptice și dezinfectante chimice – Metode de dezinfecție a camerelor pe cale aeriană prin procedee automate – Determinarea activității bactericide, micobactericide, sporicide, fungicide, levuricide, virucide și fagocide.

EN ISO16321 – Protecția ochilor și a feței pentru uz profesional

Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

---

(1)  Instrucțiunile de utilizare, măsurile de reducere a riscurilor și alte instrucțiuni de utilizare prevăzute la prezentul punct sunt valabile pentru orice utilizare autorizată.

---

| 14.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 179/103 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 179/103

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1455 AL COMISIEI

din 13 iulie 2023

privind autorizarea provizorie urgentă a acetatului de cobalt (II) tetrahidrat, a carbonatului de cobalt (II), a hidroxidului (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat și a sulfatului de cobalt (II) heptahidrat ca aditivi furajeri pentru rumegătoarele cu rumen funcțional, ecvidee și lagomorfe

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 15,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați hranei animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații. În special, articolul 15 din regulamentul respectiv prevede că Comisia poate autoriza provizoriu utilizarea aditivilor în cazuri specifice în care este necesară o autorizație urgentă pentru a asigura protecția bunăstării animalelor. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați hranei animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații. În special, articolul 15 din regulamentul respectiv prevede că Comisia poate autoriza provizoriu utilizarea aditivilor în cazuri specifice în care este necesară o autorizație urgentă pentru a asigura protecția bunăstării animalelor.

| (2) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 601/2013 al Comisiei (2) a autorizat, pentru o perioadă de 10 ani, acetatul de cobalt (II) tetrahidrat, carbonatul de cobalt (II), hidroxidul (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat, sulfatul de cobalt (II), heptahidrat și carbonatul de cobalt (II) granulat învelit ca aditivi furajeri aparținând categoriei „aditivi nutriționali” și grupei funcționale „compuși ai oligoelementelor”. Aditivii respectivi au fost autorizați pentru utilizare la rumegătoare cu un rumen funcțional, ecvidee, lagomorfe, rozătoare, reptile erbivore și mamifere din grădinile zoologice. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 601/2013 al Comisiei (2) a autorizat, pentru o perioadă de 10 ani, acetatul de cobalt (II) tetrahidrat, carbonatul de cobalt (II), hidroxidul (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat, sulfatul de cobalt (II), heptahidrat și carbonatul de cobalt (II) granulat învelit ca aditivi furajeri aparținând categoriei „aditivi nutriționali” și grupei funcționale „compuși ai oligoelementelor”. Aditivii respectivi au fost autorizați pentru utilizare la rumegătoare cu un rumen funcțional, ecvidee, lagomorfe, rozătoare, reptile erbivore și mamifere din grădinile zoologice.

| (3) | Nu a fost depusă nicio cerere în termenul indicat la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 pentru reînnoirea autorizării aditivilor acetat de cobalt (II) tetrahidrat, carbonat de cobalt (II), hidroxid (2:3) carbonat de cobalt (II) monohidrat și sulfat de cobalt (II) heptahidrat (3), care expiră la 15 iulie 2023. Pentru aditivii respectivi, la 20 octombrie 2022 a fost depusă o cerere de nouă autorizare, în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, în vederea utilizării pentru aceleași specii de animale ca și autorizația anterioară în cauză și prin care s-a solicitat să fie clasificați în categoria „aditivi nutriționali” și în grupa funcțională „compuși de oligoelemente”. |
| --- | --- |

(3)

Nu a fost depusă nicio cerere în termenul indicat la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 pentru reînnoirea autorizării aditivilor acetat de cobalt (II) tetrahidrat, carbonat de cobalt (II), hidroxid (2:3) carbonat de cobalt (II) monohidrat și sulfat de cobalt (II) heptahidrat (3), care expiră la 15 iulie 2023. Pentru aditivii respectivi, la 20 octombrie 2022 a fost depusă o cerere de nouă autorizare, în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, în vederea utilizării pentru aceleași specii de animale ca și autorizația anterioară în cauză și prin care s-a solicitat să fie clasificați în categoria „aditivi nutriționali” și în grupa funcțională „compuși de oligoelemente”.

| (4) | Luând în considerare perioada de timp necesară pentru prelucrarea cererii de autorizare depuse pentru aditivii acetat de cobalt (II) tetrahidrat, carbonat de cobalt (II), hidroxid (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat și sulfat de cobalt (II) heptahidrat, nu se poate acorda nicio nouă autorizație pentru aditivii respectivi până la 15 iulie 2023. |
| --- | --- |

(4)

Luând în considerare perioada de timp necesară pentru prelucrarea cererii de autorizare depuse pentru aditivii acetat de cobalt (II) tetrahidrat, carbonat de cobalt (II), hidroxid (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat și sulfat de cobalt (II) heptahidrat, nu se poate acorda nicio nouă autorizație pentru aditivii respectivi până la 15 iulie 2023.

| (5) | Prin urmare, o societate a prezentat Comisiei, la 30 mai 2023, o cerere de acordare, în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, a unei autorizații provizorii urgente de utilizare a aditivilor acetat de cobalt (II) tetrahidrat, carbonat de cobalt (II), hidroxid (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat și sulfat de cobalt (II) heptahidrat, destinați rumegătoarelor, cailor și iepurilor. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, o societate a prezentat Comisiei, la 30 mai 2023, o cerere de acordare, în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, a unei autorizații provizorii urgente de utilizare a aditivilor acetat de cobalt (II) tetrahidrat, carbonat de cobalt (II), hidroxid (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat și sulfat de cobalt (II) heptahidrat, destinați rumegătoarelor, cailor și iepurilor.

| (6) | În avizul său din 12 noiembrie 2009 (4), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că, din cauza ratei ridicate de degradare a vitaminei orale B12 în rumen, un aport optim de oligoelemente la rumegătoare ar trebui să includă cobalt. Autoritatea a extins concluzia respectivă la cai și iepuri, pentru care a considerat că suplimentarea cu cobalt a alimentației ar trebui, de asemenea, menținută. În avizele sale din 22 mai 2012 (5) și 12 iunie 2012 (6), autoritatea a confirmat că aditivii acetat de cobalt (II) tetrahidrat, carbonat de cobalt (II), hidroxid (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat și sulfat de cobalt (II) heptahidrat sunt surse eficace de cobalt ca oligoelement esențial, care, la rândul său, este utilizat pentru producerea vitaminei B12 prin fermentație microbiană în rumen. |
| --- | --- |

(6)

În avizul său din 12 noiembrie 2009 (4), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că, din cauza ratei ridicate de degradare a vitaminei orale B12 în rumen, un aport optim de oligoelemente la rumegătoare ar trebui să includă cobalt. Autoritatea a extins concluzia respectivă la cai și iepuri, pentru care a considerat că suplimentarea cu cobalt a alimentației ar trebui, de asemenea, menținută. În avizele sale din 22 mai 2012 (5) și 12 iunie 2012 (6), autoritatea a confirmat că aditivii acetat de cobalt (II) tetrahidrat, carbonat de cobalt (II), hidroxid (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat și sulfat de cobalt (II) heptahidrat sunt surse eficace de cobalt ca oligoelement esențial, care, la rândul său, este utilizat pentru producerea vitaminei B12 prin fermentație microbiană în rumen.

| (7) | Astfel cum se menționează în avizul autorității din 12 noiembrie 2009, deficiența de cobalt la animale duce, în general, la pierderea poftei de mâncare, la scăderea ratei de creștere, la pierderea greutății corporale, la anemie, la tulburări ale metabolismului lipidic, la reducerea nivelului folatului, la acumularea de fier și nichel în ficat, la compromiterea funcției neutrofile și la reducerea rezistenței la infecțiile parazitare, ceea ce se întâmplă în special în ceea ce privește rumegătoarele. |
| --- | --- |

(7)

Astfel cum se menționează în avizul autorității din 12 noiembrie 2009, deficiența de cobalt la animale duce, în general, la pierderea poftei de mâncare, la scăderea ratei de creștere, la pierderea greutății corporale, la anemie, la tulburări ale metabolismului lipidic, la reducerea nivelului folatului, la acumularea de fier și nichel în ficat, la compromiterea funcției neutrofile și la reducerea rezistenței la infecțiile parazitare, ceea ce se întâmplă în special în ceea ce privește rumegătoarele.

| (8) | Prin urmare, se pare că o astfel de deficiență poate provoca efecte adverse grave asupra bunăstării animalelor pentru care cobaltul este esențial pentru sinteza vitaminei B12, inclusiv o slăbire a sistemului imunitar, o creștere a frecvenței tulburărilor intestinale și a cetozei, o funcție reproductivă afectată, un risc crescut pentru ovine de a contracta boala ovină a ficatului alb și chiar o creștere a morbidității sau a mortalității (7). |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, se pare că o astfel de deficiență poate provoca efecte adverse grave asupra bunăstării animalelor pentru care cobaltul este esențial pentru sinteza vitaminei B12, inclusiv o slăbire a sistemului imunitar, o creștere a frecvenței tulburărilor intestinale și a cetozei, o funcție reproductivă afectată, un risc crescut pentru ovine de a contracta boala ovină a ficatului alb și chiar o creștere a morbidității sau a mortalității (7).

| (9) | Pentru a evita deficiențele critice, animalele care pasc pe soluri sărace în cobalt sau hrănite cu fân sau plante produse în aceste soluri, dar și anumite categorii de animale cu nevoi specifice, cum ar fi animalele hrănite cu distribuitoare automate de concentrate cu pompe dozatoare sau unele animale cu tulburări metabolice, se bazează pe furaje complementare sub formă de bolus sau lichid pentru alimentarea cu nutrienți esențiali, inclusiv cobalt. Alternativa ca animalele de pășune să utilizeze găleți sau blocuri minerale pentru administrarea hranei (pentru animale) nu este, în general, considerată optimă în toate circumstanțele pentru a garanta un aport suficient, eficace și sigură cu cobalt, din cauza consumului voluntar și competitiv al acestora de către animale și a suplimentării, în consecință, mai puțin controlate și specifice, a impactului condițiilor climatice asupra calității hranei pentru animale și a cerințelor suplimentare în ceea ce privește manipularea. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a evita deficiențele critice, animalele care pasc pe soluri sărace în cobalt sau hrănite cu fân sau plante produse în aceste soluri, dar și anumite categorii de animale cu nevoi specifice, cum ar fi animalele hrănite cu distribuitoare automate de concentrate cu pompe dozatoare sau unele animale cu tulburări metabolice, se bazează pe furaje complementare sub formă de bolus sau lichid pentru alimentarea cu nutrienți esențiali, inclusiv cobalt. Alternativa ca animalele de pășune să utilizeze găleți sau blocuri minerale pentru administrarea hranei (pentru animale) nu este, în general, considerată optimă în toate circumstanțele pentru a garanta un aport suficient, eficace și sigură cu cobalt, din cauza consumului voluntar și competitiv al acestora de către animale și a suplimentării, în consecință, mai puțin controlate și specifice, a impactului condițiilor climatice asupra calității hranei pentru animale și a cerințelor suplimentare în ceea ce privește manipularea.

| (10) | Aditivul carbonat de cobalt (II) granulat învelit, pentru utilizarea căruia a fost depusă o cerere de reînnoire în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 și care este autorizat în prezent ca aditiv pentru hrana animalelor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, nu poate fi utilizat în formula furajelor administrate în furaje complementare lichide și nici ca bolus. Acest lucru se datorează specificațiilor tehnice ale aditivului respectiv, care conține particule insolubile care afectează omogenitatea furajelor lichide, are o concentrație foarte scăzută de cobalt și nu este foarte comprimabil, împiedicând fabricarea de bolus adecvate de mare densitate. Furajele lichide ar trebui să conțină cobalt sub formă solubilă, cum ar fi aditivii acetat de cobalt (II) tetrahidrat și sulfat de cobalt (II) heptahidrat, în timp ce fabricarea de bolus adecvate care să furnizeze animalelor cantitatea de cobalt necesară în condiții de siguranță ar include aditivii carbonat de cobalt (II) și hidroxid (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat. Niciun alt compus de cobalt nu este autorizat în prezent ca aditiv pentru hrana animalelor în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(10)

Aditivul carbonat de cobalt (II) granulat învelit, pentru utilizarea căruia a fost depusă o cerere de reînnoire în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 și care este autorizat în prezent ca aditiv pentru hrana animalelor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, nu poate fi utilizat în formula furajelor administrate în furaje complementare lichide și nici ca bolus. Acest lucru se datorează specificațiilor tehnice ale aditivului respectiv, care conține particule insolubile care afectează omogenitatea furajelor lichide, are o concentrație foarte scăzută de cobalt și nu este foarte comprimabil, împiedicând fabricarea de bolus adecvate de mare densitate. Furajele lichide ar trebui să conțină cobalt sub formă solubilă, cum ar fi aditivii acetat de cobalt (II) tetrahidrat și sulfat de cobalt (II) heptahidrat, în timp ce fabricarea de bolus adecvate care să furnizeze animalelor cantitatea de cobalt necesară în condiții de siguranță ar include aditivii carbonat de cobalt (II) și hidroxid (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat. Niciun alt compus de cobalt nu este autorizat în prezent ca aditiv pentru hrana animalelor în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003.

| (11) | Regulamentul (UE) 2020/354 al Comisiei (8) stabilește ca scop nutrițional special aportul pe termen lung de oligoelemente și/sau vitamine pentru animalele erbivore rumegătoarelor cu un rumen funcțional, care pot fi administrate sub formă de bolus. Încetarea utilizării compușilor cobaltului ca aditiv în hrana pentru animale, în special în hrana dietetică sub formă de bolus pentru animalele erbivore, ar împiedica operatorii să îndeplinească acest scop nutrițional special în ceea ce privește nevoile nutriționale specifice ale rumegătoarelor al căror proces de asimilare, absorbție sau metabolism poate fi afectat de lipsa cobaltului în alimentația lor. O astfel de lipsă de hrană adecvată condițiilor rumegătoarelor ar fi, prin urmare, în detrimentul bunăstării animalelor respective. |
| --- | --- |

(11)

Regulamentul (UE) 2020/354 al Comisiei (8) stabilește ca scop nutrițional special aportul pe termen lung de oligoelemente și/sau vitamine pentru animalele erbivore rumegătoarelor cu un rumen funcțional, care pot fi administrate sub formă de bolus. Încetarea utilizării compușilor cobaltului ca aditiv în hrana pentru animale, în special în hrana dietetică sub formă de bolus pentru animalele erbivore, ar împiedica operatorii să îndeplinească acest scop nutrițional special în ceea ce privește nevoile nutriționale specifice ale rumegătoarelor al căror proces de asimilare, absorbție sau metabolism poate fi afectat de lipsa cobaltului în alimentația lor. O astfel de lipsă de hrană adecvată condițiilor rumegătoarelor ar fi, prin urmare, în detrimentul bunăstării animalelor respective.

| (12) | Impactul real al indisponibilității aditivilor acetat de cobalt (II) tetrahidrat, carbonat de cobalt (II), hidroxid (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat și sulfat de cobalt (II) heptahidrat poate fi măsurat luând în considerare gradul de utilizare a acestor aditivi în întreaga Uniune, deși unele state membre sunt mai afectate de o deficiență de cobalt din cauza naturii solurilor și a pășunilor. De exemplu, în Irlanda, 62 % din toate furajele complementare produse pentru rumegătoare și cabaline conțin unul dintre acești patru aditivi și peste 11,7 milioane de animale ar putea fi afectate de lipsa accesului la aceste produse. În Franța, 11,5 milioane de rumegătoare sunt suplimentate cu unul dintre acești patru aditivi sub formă de bolus sau furaje lichide și ar fi afectate în ceea ce privește bunăstarea animalelor în absența utilizării acestor produse. În general, din datele primite de la autoritățile naționale competente și de la operatori reiese că aditivii în cauză sunt utilizați pe scară largă pentru rumegătoare, în principal în hrana pentru animale sub formă de bolus sau lichid, dar și pentru cai și iepuri. S-a estimat că, la sfârșitul anului 2021, în fermele din Uniune existau 76 de milioane de capete de bovine și 71 de milioane de capete de ovine și caprine (9). Datele statistice privind creșterea iepurilor din 2016 (10) arată că aproximativ 180 de milioane de iepuri de crescătorie au fost crescuți pentru consum de carne în Uniune. |
| --- | --- |

(12)

Impactul real al indisponibilității aditivilor acetat de cobalt (II) tetrahidrat, carbonat de cobalt (II), hidroxid (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat și sulfat de cobalt (II) heptahidrat poate fi măsurat luând în considerare gradul de utilizare a acestor aditivi în întreaga Uniune, deși unele state membre sunt mai afectate de o deficiență de cobalt din cauza naturii solurilor și a pășunilor. De exemplu, în Irlanda, 62 % din toate furajele complementare produse pentru rumegătoare și cabaline conțin unul dintre acești patru aditivi și peste 11,7 milioane de animale ar putea fi afectate de lipsa accesului la aceste produse. În Franța, 11,5 milioane de rumegătoare sunt suplimentate cu unul dintre acești patru aditivi sub formă de bolus sau furaje lichide și ar fi afectate în ceea ce privește bunăstarea animalelor în absența utilizării acestor produse. În general, din datele primite de la autoritățile naționale competente și de la operatori reiese că aditivii în cauză sunt utilizați pe scară largă pentru rumegătoare, în principal în hrana pentru animale sub formă de bolus sau lichid, dar și pentru cai și iepuri. S-a estimat că, la sfârșitul anului 2021, în fermele din Uniune existau 76 de milioane de capete de bovine și 71 de milioane de capete de ovine și caprine (9). Datele statistice privind creșterea iepurilor din 2016 (10) arată că aproximativ 180 de milioane de iepuri de crescătorie au fost crescuți pentru consum de carne în Uniune.

| (13) | Pe baza avizelor autorității din 12 noiembrie 2009, 22 mai 2012 și 12 iunie 2012 și a datelor privind utilizarea efectivă a aditivilor acetat de cobalt (II) tetrahidrat, carbonat de cobalt (II), hidroxid (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat și sulfat de cobalt (II) heptahidrat în Uniune, se deduce că speciile sau categoriile de animale a căror bunăstare ar fi afectată în mod semnificativ de încetarea utilizării cobaltului în nutriția lor sunt rumegătoarele, caii și iepurii. |
| --- | --- |

(13)

Pe baza avizelor autorității din 12 noiembrie 2009, 22 mai 2012 și 12 iunie 2012 și a datelor privind utilizarea efectivă a aditivilor acetat de cobalt (II) tetrahidrat, carbonat de cobalt (II), hidroxid (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat și sulfat de cobalt (II) heptahidrat în Uniune, se deduce că speciile sau categoriile de animale a căror bunăstare ar fi afectată în mod semnificativ de încetarea utilizării cobaltului în nutriția lor sunt rumegătoarele, caii și iepurii.

| (14) | Pentru a evita efectele negative asupra bunăstării rumegătoarelor, cailor și iepurilor care decurg din întreruperea autorizării aditivilor acetat de cobalt (II) tetrahidrat, carbonat de cobalt (II), hidroxid (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat și sulfat de cobalt (II) heptahidrat, începând cu 15 iulie 2023 și în absența unei alternative disponibile în prezent, utilizarea lor ar trebui autorizată provizoriu de urgență până la luarea unei decizii cu privire la cererea de autorizare prezentată în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. Autorizarea provizorie ar trebui acordată pentru o perioadă maximă de cinci ani, în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a evita efectele negative asupra bunăstării rumegătoarelor, cailor și iepurilor care decurg din întreruperea autorizării aditivilor acetat de cobalt (II) tetrahidrat, carbonat de cobalt (II), hidroxid (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat și sulfat de cobalt (II) heptahidrat, începând cu 15 iulie 2023 și în absența unei alternative disponibile în prezent, utilizarea lor ar trebui autorizată provizoriu de urgență până la luarea unei decizii cu privire la cererea de autorizare prezentată în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. Autorizarea provizorie ar trebui acordată pentru o perioadă maximă de cinci ani, în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (15) | Pentru a se asigura că sunt utilizați numai aditivi siguri și eficienți în conformitate cu obiectivele urmărite de Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, condițiile autorizației provizorii ar trebui să reflecte condițiile de autorizare prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 601/2013 pentru cei patru aditivi în cauză în ceea ce privește utilizarea pentru rumegătoare, ecvidee și lagomorfe. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a se asigura că sunt utilizați numai aditivi siguri și eficienți în conformitate cu obiectivele urmărite de Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, condițiile autorizației provizorii ar trebui să reflecte condițiile de autorizare prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 601/2013 pentru cei patru aditivi în cauză în ceea ce privește utilizarea pentru rumegătoare, ecvidee și lagomorfe.

| (16) | Laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 a considerat că concluziile și recomandările la care s-a ajuns pentru aditivii respectivi în evaluarea anterioară efectuată cu privire la metoda de analiză în contextul autorizației acordate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 601/2013 sunt valabile și aplicabile autorizației provizorii. |
| --- | --- |

(16)

Laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 a considerat că concluziile și recomandările la care s-a ajuns pentru aditivii respectivi în evaluarea anterioară efectuată cu privire la metoda de analiză în contextul autorizației acordate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 601/2013 sunt valabile și aplicabile autorizației provizorii.

| (17) | Având în vedere expirarea autorizației de utilizare a aditivilor acetat de cobalt (II) tetrahidrat, carbonat de cobalt (II), hidroxid (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat și sulfat de cobalt (II) heptahidrat la 15 iulie 2023, precum și pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a bunăstării animalelor vizate de autorizația provizorie, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență. |
| --- | --- |

(17)

Având în vedere expirarea autorizației de utilizare a aditivilor acetat de cobalt (II) tetrahidrat, carbonat de cobalt (II), hidroxid (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat și sulfat de cobalt (II) heptahidrat la 15 iulie 2023, precum și pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a bunăstării animalelor vizate de autorizația provizorie, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență.

| (18) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(18)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Autorizarea provizorie

Substanțele menționate în anexă, aparținând categoriei „aditivi nutriționali” și grupei funcționale „compuși de oligoelemente”, sunt autorizate provizoriu ca aditivi în hrana animalelor, în condițiile prevăzute în anexa respectivă.

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 iulie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 601/2013 al Comisiei din 24 iunie 2013 privind autorizarea acetatului de cobalt(II) tetrahidrat, a carbonatului de cobalt(II), a hidroxidului (2:3) de carbonat de cobalt(II) monohidrat, a sulfatului de cobalt(II) heptahidrat și a hidroxidului (2:3) de carbonat de cobalt(II) monohidrat granulat învelit ca aditivi furajeri (JO L 172, 25.6.2013, p. 14).

2

(3)  A fost depusă o cerere de reînnoire a autorizației pentru carbonatul de cobalt (II) granulat învelit ca aditiv pentru hrana animalelor, în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. Aditivul respectiv nu face obiectul prezentului regulament.

3

(4)  
  EFSA Journal 2009;7(12):1383.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal 2012;10(6):2727.

5

EFSA Journal

(6)  
  EFSA Journal 2012;10(7):2791.

6

EFSA Journal

(7)  O analiză a rolului cobaltului în metabolismul animalelor, în special al rumegătoarelor, și a efectelor deficienței de cobalt este disponibilă în: "
  Relationship between Vitamin B12 and Cobalt Metabolism in Domestic Ruminant: An Update
  ”, de Jose-Ramiro González-Montaňa et al. Animals 2020, 10, 1855; doi:10.3390/ani10101855.

7

Relationship between Vitamin B12 and Cobalt Metabolism in Domestic Ruminant: An Update

(8)  Regulamentul (UE) 2020/354 al Comisiei din 4 martie 2020 de stabilire a unei liste cu utilizările preconizate ale furajelor destinate unor scopuri nutriționale speciale și de abrogare a Directivei 2008/38/CE (JO L 67, 5.3.2020, p. 1).

8

(9)  Cifre-cheie privind lanțul alimentar european – ediția 2022, Eurostat.

9

(10)  Comisia Europeană, Direcția Generală Sănătate și Siguranță Alimentară, Commercial rabbit farming in the European Union – Overview report, Oficiul pentru Publicații, 2018, https://data.europa.eu/doi/10.2772/62174

10

Commercial rabbit farming in the European Union – Overview report

---

ANEXĂ

| Numărul de identificare al aditivului | Aditivul | Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda analitică | Specia sau categoria de animale | Vârsta maximă | Conținutul minim | Conținutul maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Element (Co) în mg/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 % |
| Categoria aditivi nutriționali. Grupa funcțională: compuși de oligoelemente |
| 3b301 | Acetat de cobalt (II) tetrahidrat | Compoziția aditivului

  Acetat de cobalt(II) tetrahidrat, sub formă de cristale/granule, cu un conținut minim de 23 % cobalt
  Particule < 50 μm: sub 1 %

  Caracterizarea substanței active

  Formula chimică:
  Co(CH3COO)2 x 4H2O
  Numărul CAS: 6147-53-1

  Metodele analitice
   (1)


  Pentru identificarea acetatului în aditiv:







  — | Farmacopeea Europeană, monografia 01/2008:20301. |

Numărul de identificare al aditivului

Aditivul

Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda analitică

Specia sau categoria de animale

Vârsta maximă

Conținutul minim

Conținutul maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

Element (Co) în mg/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 %

Categoria aditivi nutriționali. Grupa funcțională: compuși de oligoelemente

3b301

Acetat de cobalt (II) tetrahidrat

Compoziția aditivului

Acetat de cobalt(II) tetrahidrat, sub formă de cristale/granule, cu un conținut minim de 23 % cobalt

Particule < 50 μm: sub 1 %

Caracterizarea substanței active

Formula chimică:

Co(CH3COO)2 x 4H2O

Numărul CAS: 6147-53-1

Metodele analitice
   (1)

Pentru identificarea acetatului în aditiv:

—

Farmacopeea Europeană, monografia 01/2008:20301.

Pentru caracterizarea cristalografică a aditivului:

| — | difracția razelor X. |
| --- | --- |

—

difracția razelor X.

Pentru determinarea cobaltului total în aditiv, în preamestecuri, în furajele combinate și în materiile prime pentru furaje:

| — | EN 15510 – spectrometrie optică (atomică) de emisie cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES);
  sau |
| --- | --- |

—

EN 15510 – spectrometrie optică (atomică) de emisie cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES);

sau

| — | CEN/TS 15621 – spectrometrie optică (atomică) de emisie cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) după digestia sub presiune. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – spectrometrie optică (atomică) de emisie cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) după digestia sub presiune.

Pentru determinarea distribuției granulometrice:

| — | ISO 13320 – Analiză granulometrică – Metode de difracție cu laser. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – Analiză granulometrică – Metode de difracție cu laser.

Rumegătoare cu un rumen funcțional, ecvidee, lagomorfe

-

-

1 (total)

| 1. | Aditivul se încorporează în furajele combinate sub formă de preamestec. |
| --- | --- |

1.

Aditivul se încorporează în furajele combinate sub formă de preamestec.

| 2. | Declarații care trebuie menționate pe eticheta aditivului și a preamestecului:






  — | conținut de cobalt; |
| --- | --- | --- |

2.

Declarații care trebuie menționate pe eticheta aditivului și a preamestecului:

—

conținut de cobalt;

| — | „Se recomandă limitarea suplimentării cu cobalt la 0,3 mg/kg în furaje complete. În acest context, se ia în considerare riscul unui deficit de cobalt datorat condițiilor locale și compoziției specifice a alimentației.” |
| --- | --- |

—

„Se recomandă limitarea suplimentării cu cobalt la 0,3 mg/kg în furaje complete. În acest context, se ia în considerare riscul unui deficit de cobalt datorat condițiilor locale și compoziției specifice a alimentației.”

| 3. | Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale care rezultă din utilizarea lor. În cazul în care riscurile respective nu pot fi eliminate prin astfel de proceduri și de măsuri, aditivul și preamestecurile se utilizează cu echipamente individuale de protecție cutanată, oculară și respiratorie. |
| --- | --- |

3.

Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale care rezultă din utilizarea lor. În cazul în care riscurile respective nu pot fi eliminate prin astfel de proceduri și de măsuri, aditivul și preamestecurile se utilizează cu echipamente individuale de protecție cutanată, oculară și respiratorie.

| 4. | Declarație care trebuie menționată în instrucțiunile de utilizare a furajului combinat: „Se aplică măsuri de protecție pentru evitarea expunerii la cobalt prin inhalare sau pe cale cutanată.” |
| --- | --- |

4.

Declarație care trebuie menționată în instrucțiunile de utilizare a furajului combinat: „Se aplică măsuri de protecție pentru evitarea expunerii la cobalt prin inhalare sau pe cale cutanată.”

De îndată ce se ia o decizie privind autorizarea aditivului în temeiul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 și cel târziu la 14 iulie 2028.

3b302

Carbonat de cobalt (II)

Compoziția aditivului

Carbonat de cobalt(II), sub formă de pulbere, cu un conținut de 45 %-48 % cobalt

Carbonat de cobalt: min. 75 %

Hidroxid de cobalt: 3 %-15 %

Apă: max. 6 %

Particule < 11 μm: sub 90 %

Caracterizarea substanței active

Formula chimică: CoCO3

Numărul CAS: 513-79-1

Metodele analitice
   (1)

Pentru identificarea carbonatului în aditiv:

| — | Farmacopeea Europeană, monografia 01/2008:20301. |
| --- | --- |

—

Farmacopeea Europeană, monografia 01/2008:20301.

Pentru caracterizarea cristalografică a aditivului:

| — | difracția razelor X. |
| --- | --- |

—

difracția razelor X.

Pentru determinarea cobaltului total în aditiv, în preamestecuri, în furajele combinate și în materiile prime pentru furaje:

| — | EN 15510 – spectrometrie optică (atomică) de emisie cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES);
  sau |
| --- | --- |

—

EN 15510 – spectrometrie optică (atomică) de emisie cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES);

sau

| — | CEN/TS 15621 – spectrometrie optică (atomică) de emisie cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) după digestia sub presiune. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – spectrometrie optică (atomică) de emisie cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) după digestia sub presiune.

Pentru determinarea distribuției granulometrice:

| — | ISO 13320 – Analiză granulometrică – Metode de difracție cu laser. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – Analiză granulometrică – Metode de difracție cu laser.

Rumegătoare cu un rumen funcțional, ecvidee, lagomorfe

-

-

1 (total)

| 1. | Aditivul se încorporează în furajele combinate sub formă de preamestec. Acest furaj compus se comercializează într-o formă care nu este pulbere. |
| --- | --- |

1.

Aditivul se încorporează în furajele combinate sub formă de preamestec. Acest furaj compus se comercializează într-o formă care nu este pulbere.

| 2. | Declarații care trebuie menționate pe eticheta aditivului și a preamestecului:






  — | conținut de cobalt; |
| --- | --- | --- |

2.

Declarații care trebuie menționate pe eticheta aditivului și a preamestecului:

—

conținut de cobalt;

| — | „Se recomandă limitarea suplimentării cu cobalt la 0,3 mg/kg în furaje complete. În acest context, se ia în considerare riscul unui deficit de cobalt datorat condițiilor locale și compoziției specifice a alimentației.” |
| --- | --- |

—

„Se recomandă limitarea suplimentării cu cobalt la 0,3 mg/kg în furaje complete. În acest context, se ia în considerare riscul unui deficit de cobalt datorat condițiilor locale și compoziției specifice a alimentației.”

| 3. | Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale care rezultă din utilizarea lor. În cazul în care riscurile respective nu pot fi eliminate prin astfel de proceduri și de măsuri, aditivul și preamestecurile se utilizează cu echipamente individuale de protecție cutanată, oculară și respiratorie. |
| --- | --- |

3.

Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale care rezultă din utilizarea lor. În cazul în care riscurile respective nu pot fi eliminate prin astfel de proceduri și de măsuri, aditivul și preamestecurile se utilizează cu echipamente individuale de protecție cutanată, oculară și respiratorie.

| 4. | Declarație care trebuie menționată în instrucțiunile de utilizare a furajului combinat: „Se aplică măsuri de protecție pentru evitarea expunerii la cobalt prin inhalare sau pe cale cutanată.” |
| --- | --- |

4.

Declarație care trebuie menționată în instrucțiunile de utilizare a furajului combinat: „Se aplică măsuri de protecție pentru evitarea expunerii la cobalt prin inhalare sau pe cale cutanată.”

De îndată ce se ia o decizie privind autorizarea aditivului în temeiul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 și cel târziu la 14 iulie 2028.

3b303

Hidroxid (2:3) de carbonat de cobalt (II) monohidrat

Compoziția aditivului

Hidroxid (2:3) de carbonat de cobalt(II) monohidrat, sub formă de pulbere, cu un conținut minim de 50 % cobalt

Particule < 50 μm: sub 98 %

Caracterizarea substanței active

Formula chimică:

2CoCO3 x 3Co(OH)2 x H2O

Numărul CAS: 51839-24-8

Metodele analitice
   (1)

Pentru identificarea carbonatului în aditiv:

| — | Farmacopeea Europeană, monografia 01/2008:20301. |
| --- | --- |

—

Farmacopeea Europeană, monografia 01/2008:20301.

Pentru caracterizarea cristalografică a aditivului:

| — | difracția razelor X. |
| --- | --- |

—

difracția razelor X.

Pentru determinarea cobaltului total în aditiv, în preamestecuri, în furajele combinate și în materiile prime pentru furaje:

| — | EN 15510 – spectrometrie optică (atomică) de emisie cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES);
  sau |
| --- | --- |

—

EN 15510 – spectrometrie optică (atomică) de emisie cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES);

sau

| — | CEN/TS 15621 – spectrometrie optică (atomică) de emisie cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) după digestia sub presiune. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – spectrometrie optică (atomică) de emisie cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) după digestia sub presiune.

Pentru determinarea distribuției granulometrice:

| — | ISO 13320 – Analiză granulometrică – Metode de difracție cu laser. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – Analiză granulometrică – Metode de difracție cu laser.

Rumegătoare cu un rumen funcțional, ecvidee, lagomorfe

-

-

1 (total)

| 1. | Aditivul se încorporează în furajele combinate sub formă de preamestec. Acest furaj compus se comercializează într-o formă care nu este pulbere. |
| --- | --- |

1.

Aditivul se încorporează în furajele combinate sub formă de preamestec. Acest furaj compus se comercializează într-o formă care nu este pulbere.

| 2. | Declarații care trebuie menționate pe eticheta aditivului și a preamestecului:






  — | conținut de cobalt |
| --- | --- | --- |

2.

Declarații care trebuie menționate pe eticheta aditivului și a preamestecului:

—

conținut de cobalt

| — | „Se recomandă limitarea suplimentării cu cobalt la 0,3 mg/kg în furaje complete. În acest context, se ia în considerare riscul unui deficit de cobalt datorat condițiilor locale și compoziției specifice a alimentației.” |
| --- | --- |

—

„Se recomandă limitarea suplimentării cu cobalt la 0,3 mg/kg în furaje complete. În acest context, se ia în considerare riscul unui deficit de cobalt datorat condițiilor locale și compoziției specifice a alimentației.”

| 3. | Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale care rezultă din utilizarea lor. În cazul în care riscurile respective nu pot fi eliminate prin astfel de proceduri și de măsuri, aditivul și preamestecurile se utilizează cu echipamente individuale de protecție cutanată, oculară și respiratorie. |
| --- | --- |

3.

Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale care rezultă din utilizarea lor. În cazul în care riscurile respective nu pot fi eliminate prin astfel de proceduri și de măsuri, aditivul și preamestecurile se utilizează cu echipamente individuale de protecție cutanată, oculară și respiratorie.

| 4 | Declarație care trebuie menționată în instrucțiunile de utilizare a furajului combinat: „Se aplică măsuri de protecție pentru evitarea expunerii la cobalt prin inhalare sau pe cale cutanată.” |
| --- | --- |

4

Declarație care trebuie menționată în instrucțiunile de utilizare a furajului combinat: „Se aplică măsuri de protecție pentru evitarea expunerii la cobalt prin inhalare sau pe cale cutanată.”

De îndată ce se ia o decizie privind autorizarea aditivului în temeiul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 și cel târziu la 14 iulie 2028.

3b305

Sulfat de cobalt(II) heptahidrat

Compoziția aditivului

Sulfat de cobalt(II) heptahidrat, sub formă de pulbere, cu un conținut minim de 20 % cobalt

Particule < 50 μm: sub 95 %

Caracterizarea substanței active

Formula chimică: CoSO4 x 7H2O

Numărul CAS: 10026-24-1

Metodele analitice
   (1)

Pentru identificarea sulfatului în aditiv:

| — | Farmacopeea Europeană, monografia 01/2008:20301. |
| --- | --- |

—

Farmacopeea Europeană, monografia 01/2008:20301.

Pentru caracterizarea cristalografică a aditivului:

| — | difracția razelor X. |
| --- | --- |

—

difracția razelor X.

Pentru determinarea cobaltului total în aditiv, în preamestecuri, în furajele combinate și în materiile prime pentru furaje:

| — | EN 15510 – spectrometrie optică (atomică) de emisie cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES);
  sau |
| --- | --- |

—

EN 15510 – spectrometrie optică (atomică) de emisie cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES);

sau

| — | CEN/TS 15621 – spectrometrie optică (atomică) de emisie cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) după digestia sub presiune. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – spectrometrie optică (atomică) de emisie cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) după digestia sub presiune.

Pentru determinarea distribuției granulometrice:

| — | ISO 13320 – Analiză granulometrică – Metode de difracție cu laser. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – Analiză granulometrică – Metode de difracție cu laser.

Rumegătoare cu un rumen funcțional, ecvidee, lagomorfe

-

-

1 (total)

| 1. | Aditivul se încorporează în furajele combinate sub formă de preamestec. Acest furaj compus se comercializează într-o formă care nu este pulbere. |
| --- | --- |

1.

Aditivul se încorporează în furajele combinate sub formă de preamestec. Acest furaj compus se comercializează într-o formă care nu este pulbere.

| 2. | Declarații care trebuie menționate pe eticheta aditivului și a preamestecului:






  — | conținut de cobalt |
| --- | --- | --- |

2.

Declarații care trebuie menționate pe eticheta aditivului și a preamestecului:

—

conținut de cobalt

| — | „Se recomandă limitarea suplimentării cu cobalt la 0,3 mg/kg în furaje complete. În acest context, se ia în considerare riscul unui deficit de cobalt datorat condițiilor locale și compoziției specifice a alimentației.” |
| --- | --- |

—

„Se recomandă limitarea suplimentării cu cobalt la 0,3 mg/kg în furaje complete. În acest context, se ia în considerare riscul unui deficit de cobalt datorat condițiilor locale și compoziției specifice a alimentației.”

| 3. | Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale care rezultă din utilizarea lor. În cazul în care riscurile respective nu pot fi eliminate prin astfel de proceduri și de măsuri, aditivul și preamestecurile se utilizează cu echipamente individuale de protecție cutanată, oculară și respiratorie. |
| --- | --- |

3.

Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale care rezultă din utilizarea lor. În cazul în care riscurile respective nu pot fi eliminate prin astfel de proceduri și de măsuri, aditivul și preamestecurile se utilizează cu echipamente individuale de protecție cutanată, oculară și respiratorie.

| 4. | Declarație care trebuie menționată în instrucțiunile de utilizare a furajului combinat: „Se aplică măsuri de protecție pentru evitarea expunerii la cobalt prin inhalare sau pe cale cutanată.” |
| --- | --- |

4.

Declarație care trebuie menționată în instrucțiunile de utilizare a furajului combinat: „Se aplică măsuri de protecție pentru evitarea expunerii la cobalt prin inhalare sau pe cale cutanată.”

De îndată ce se ia o decizie privind autorizarea aditivului în temeiul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 și cel târziu la 14 iulie 2028.

---

(1)  Detaliile metodelor analitice sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en

---

DECIZII

| 14.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 179/113 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 179/113

---

DECIZIA (UE) 2023/1456 A CONSILIULUI

din 10 iulie 2023

de numire a unui membru al Curții de Conturi

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 286 alineatul (2),

având în vedere propunerea din partea Ungariei,

având în vedere avizul Parlamentului European (1),

întrucât:

| (1) | Mandatul doamnei Ildikó GÁLL-PELCZ expiră la 31 august 2023. |
| --- | --- |

(1)

Mandatul doamnei Ildikó GÁLL-PELCZ expiră la 31 august 2023.

| (2) | Prin urmare, ar trebui să fie numit un membru al Curții de Conturi, |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, ar trebui să fie numit un membru al Curții de Conturi,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Doamna Ildikó GÁLL-PELCZ este numită în calitatea de membru al Curții de Conturi pentru perioada 1 septembrie 2023-31 august 2029.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2023.

Pentru Consiliu

Președintele

P. NAVARRO RÍOS

---

(1)  Avizul din 1 iunie 2023 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

---

| 14.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 179/114 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 179/114

---

DECIZIA (PESC) 2023/1457 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 13 iulie 2023

privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la securitatea maritimă în vestul Oceanului Indian și în Marea Roșie (EUNAVFOR ATALANTA) și de abrogare a Deciziei (PESC) 2023/311 (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38,

având în vedere Acțiunea comună 2008/851/PESC a Consiliului din 10 noiembrie 2008 privind operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la securitatea maritimă în vestul Oceanului Indian și în Marea Roșie (EUNAVFOR ATALANTA) (1), în special articolul 6 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 6 alineatul (1) din Acțiunea comună 2008/851/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS) să ia deciziile relevante privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la securitatea maritimă în vestul Oceanului Indian și în Marea Roșie (EUNAVFOR ATALANTA) (denumit în continuare „comandantul forței UE”). |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 6 alineatul (1) din Acțiunea comună 2008/851/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS) să ia deciziile relevante privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la securitatea maritimă în vestul Oceanului Indian și în Marea Roșie (EUNAVFOR ATALANTA) (denumit în continuare „comandantul forței UE”).

| (2) | La 7 februarie 2023, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2023/311 (2) privind numirea contraamiralului Juan María IBAÑEZ MARTÍN în calitatea de comandant al forței UE. |
| --- | --- |

(2)

La 7 februarie 2023, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2023/311 (2) privind numirea contraamiralului Juan María IBAÑEZ MARTÍN în calitatea de comandant al forței UE.

| (3) | La 23 mai 2023, autoritățile militare italiene au propus numirea contraamiralului Fabrizio RUTTERI ca succesor al contraamiralului Juan María IBAÑEZ MARTÍN în calitatea de comandant al forței UE începând cu 17 iulie 2023. |
| --- | --- |

(3)

La 23 mai 2023, autoritățile militare italiene au propus numirea contraamiralului Fabrizio RUTTERI ca succesor al contraamiralului Juan María IBAÑEZ MARTÍN în calitatea de comandant al forței UE începând cu 17 iulie 2023.

| (4) | La 2 iunie 2023, comandantul operației UE pentru EUNAVFOR ATALANTA a sprijinit respectiva propunere de numire. |
| --- | --- |

(4)

La 2 iunie 2023, comandantul operației UE pentru EUNAVFOR ATALANTA a sprijinit respectiva propunere de numire.

| (5) | La 9 iunie 2023, Comitetul militar al UE a sprijinit recomandarea formulată de autoritățile militare italiene. |
| --- | --- |

(5)

La 9 iunie 2023, Comitetul militar al UE a sprijinit recomandarea formulată de autoritățile militare italiene.

| (6) | Ar trebui să fie adoptată o decizie privind numirea contraamiralului Fabrizio RUTTERI. |
| --- | --- |

(6)

Ar trebui să fie adoptată o decizie privind numirea contraamiralului Fabrizio RUTTERI.

| (7) | Prin urmare, Decizia (PESC) 2023/311 ar trebui să fie abrogată, |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Decizia (PESC) 2023/311 ar trebui să fie abrogată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Contraamiralul Fabrizio RUTTERI este numit în calitatea de comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la securitatea maritimă în vestul Oceanului Indian și în Marea Roșie (EUNAVFOR ATALANTA) începând cu 17 iulie 2023.

Articolul 2

Decizia (PESC) 2023/311 se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la 17 iulie 2023.

Adoptată la Bruxelles, 13 iulie 2023.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

D. PRONK

---

(1)  
  JO L 301, 12.11.2008, p. 33.

1

(2)  Decizia (PESC) 2023/311 a Comitetului politic și de securitate din 7 februarie 2023 privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la securitatea maritimă în vestul Oceanului Indian și în Marea Roșie (EUNAVFOR ATALANTA) și de abrogare a Deciziei (PESC) 2022/2205 (EUNAVFOR ATALANTA/1/2023) (JO L 40, 10.2.2023, p. 24).

2

---

| 14.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 179/116 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 179/116

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1458 A COMISIEI

din 11 iulie 2023

privind anumite măsuri de urgență provizorii vizând pesta porcină africană din Grecia

[notificată cu numărul C(2023) 4794]

(Numai textul în limba greacă este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor („Legea privind sănătatea animală”) (1), în special articolul 259 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Pesta porcină africană este o boală infecțioasă virală care afectează populațiile de porcine deținute și sălbatice și care poate avea un impact mare asupra populațiilor de animale în cauză și asupra profitabilității creșterii porcinelor, cauzând perturbări ale circulației transporturilor de aceste animale și de produse provenite de la ele în interiorul Uniunii, precum și ale exporturilor către țări terțe. |
| --- | --- |

(1)

Pesta porcină africană este o boală infecțioasă virală care afectează populațiile de porcine deținute și sălbatice și care poate avea un impact mare asupra populațiilor de animale în cauză și asupra profitabilității creșterii porcinelor, cauzând perturbări ale circulației transporturilor de aceste animale și de produse provenite de la ele în interiorul Uniunii, precum și ale exporturilor către țări terțe.

| (2) | În cazul apariției unor focare de pestă porcină africană la porcine deținute, există un risc mare de răspândire a bolii respective la alte unități de porcine deținute. |
| --- | --- |

(2)

În cazul apariției unor focare de pestă porcină africană la porcine deținute, există un risc mare de răspândire a bolii respective la alte unități de porcine deținute.

| (3) | Regulamentul delegat (UE) 2020/687 al Comisiei (2) completează normele privind combaterea bolilor listate menționate la articolul 9 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) din Regulamentul (UE) 2016/429 și definite ca boli de categoria A, B și C în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1882 al Comisiei (3). În particular, articolele 21 și 22 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 prevăd stabilirea unei zone de restricții în cazul apariției unui focar de boală de categoria A, inclusiv de pestă porcină africană, precum și aplicarea anumitor măsuri în zona respectivă. În plus, articolul 21 alineatul (1) din respectivul regulament delegat prevede că zona de restricții trebuie să cuprindă o zonă de protecție, o zonă de supraveghere și, dacă este necesar, alte zone de restricții în jurul sau adiacent zonelor de protecție și de supraveghere. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul delegat (UE) 2020/687 al Comisiei (2) completează normele privind combaterea bolilor listate menționate la articolul 9 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) din Regulamentul (UE) 2016/429 și definite ca boli de categoria A, B și C în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1882 al Comisiei (3). În particular, articolele 21 și 22 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 prevăd stabilirea unei zone de restricții în cazul apariției unui focar de boală de categoria A, inclusiv de pestă porcină africană, precum și aplicarea anumitor măsuri în zona respectivă. În plus, articolul 21 alineatul (1) din respectivul regulament delegat prevede că zona de restricții trebuie să cuprindă o zonă de protecție, o zonă de supraveghere și, dacă este necesar, alte zone de restricții în jurul sau adiacent zonelor de protecție și de supraveghere.

| (4) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/594 al Comisiei (4) stabilește măsuri speciale de combatere a pestei porcine africane. În particular, articolul 3 litera (a) din respectivul regulament de punere în aplicare prevede stabilirea unei zone de restricții în cazul apariției unui focar de pestă porcină africană la porcine deținute, în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2020/687. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/594 al Comisiei (4) stabilește măsuri speciale de combatere a pestei porcine africane. În particular, articolul 3 litera (a) din respectivul regulament de punere în aplicare prevede stabilirea unei zone de restricții în cazul apariției unui focar de pestă porcină africană la porcine deținute, în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2020/687.

| (5) | Grecia Croația a informat Comisia cu privire la situația actuală a pestei porcine africane pe teritoriul ei, ca urmare a confirmării unui focar de boală respectivă la porcine deținute din regiunea Macedonia de vest, confirmat la 5 iulie 2023 și, în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2020/687 și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/594, ea a stabilit o zonă de restricții care cuprinde zone de protecție și de supraveghere în care se aplică măsurile generale de control al bolilor prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2020/687, pentru a preveni răspândirea suplimentară a bolii respective. |
| --- | --- |

(5)

Grecia Croația a informat Comisia cu privire la situația actuală a pestei porcine africane pe teritoriul ei, ca urmare a confirmării unui focar de boală respectivă la porcine deținute din regiunea Macedonia de vest, confirmat la 5 iulie 2023 și, în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2020/687 și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/594, ea a stabilit o zonă de restricții care cuprinde zone de protecție și de supraveghere în care se aplică măsurile generale de control al bolilor prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2020/687, pentru a preveni răspândirea suplimentară a bolii respective.

| (6) | Pentru a se preveni orice fel de perturbări inutile ale comerțului în Uniune și pentru a se evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se identifice la nivelul Uniunii zona de restricții, care cuprinde zonele de protecție și de supraveghere vizând pesta porcină africană din Grecia, în colaborare cu statul membru respectiv. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a se preveni orice fel de perturbări inutile ale comerțului în Uniune și pentru a se evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se identifice la nivelul Uniunii zona de restricții, care cuprinde zonele de protecție și de supraveghere vizând pesta porcină africană din Grecia, în colaborare cu statul membru respectiv.

| (7) | Având în vedere caracterul urgent al situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește răspândirea pestei porcine africane, este important ca măsurile prevăzute în prezenta decizie de punere în aplicare să se aplice cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere caracterul urgent al situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește răspândirea pestei porcine africane, este important ca măsurile prevăzute în prezenta decizie de punere în aplicare să se aplice cât mai curând posibil.

| (8) | Prin urmare, până la avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, este necesar ca zona infectată din Grecia să fie stabilită imediat, să fie listată în anexa la prezenta decizie, iar durata zonării respective să fie stabilită. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, până la avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, este necesar ca zona infectată din Grecia să fie stabilită imediat, să fie listată în anexa la prezenta decizie, iar durata zonării respective să fie stabilită.

| (9) | Prezenta decizie se revizuiește în cadrul următoarei reuniuni a Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(9)

Prezenta decizie se revizuiește în cadrul următoarei reuniuni a Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Grecia asigură faptul că:

| (a) | o zonă de restricții, care cuprinde o zonă de protecție și o zonă de supraveghere, se stabilește imediat de către Grecia, în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 și în conformitate cu condițiile prevăzute la articolul respectiv; |
| --- | --- |

(a)

o zonă de restricții, care cuprinde o zonă de protecție și o zonă de supraveghere, se stabilește imediat de către Grecia, în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 și în conformitate cu condițiile prevăzute la articolul respectiv;

| (b) | zonele de protecție și de supraveghere menționate la litera (a) cuprind cel puțin zonele menționate în anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

(b)

zonele de protecție și de supraveghere menționate la litera (a) cuprind cel puțin zonele menționate în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se aplică până la 5 octombrie 2023.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Elene.

Adoptată la Bruxelles, 11 iulie 2023.

Pentru Comisie

Stella KYRIAKIDES

Membră a Comisiei

---

(1)  
  JO L 84, 31.3.2016, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2020/687 al Comisiei din 17 decembrie 2019 de completare a Regulamentului (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele de prevenire și control al anumitor boli listate (JO L 174, 3.6.2020, p. 64).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1882 al Comisiei din 3 decembrie 2018 privind aplicarea anumitor norme de prevenire și control al bolilor în cazul categoriilor de boli listate și de stabilire a unei liste a speciilor și a grupurilor de specii care prezintă un risc considerabil de răspândire a bolilor listate respective (JO L 308, 4.12.2018, p. 21).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/594 al Comisiei din 16 martie 2023 de stabilire a unor măsuri speciale de control al pestei porcine africane și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/605 (JO L 79, 17.3.2023, p. 65).

4

---

ANEXĂ

| Zonele stabilite ca zone de restricții din Grecia, astfel cum se menționează la articolul 1 | Data până la care se aplică |
| --- | --- |
| Zonă de protecție:






  1. | În unitatea regională Florina |

Zonele stabilite ca zone de restricții din Grecia, astfel cum se menționează la articolul 1

Data până la care se aplică

Zonă de protecție:

1.

În unitatea regională Florina

Departamentul municipal Skopos (municipalitatea Florina)

5 octombrie 2023

Zonă de supraveghere:

| 1. | În unitatea regională Florina |
| --- | --- |

1.

În unitatea regională Florina

Departamentele municipale Achlada, Meliti, Lofi, Vevi, Sitaria, Palestra, Neochoraki, Tripotamos, Itea, Papagiannis, Marina, Mesochori și Mesokampos (municipalitatea Florina)

Departamentele municipale Kelli, Klidi, Petres, Agios Panteleimon și Faraggi (municipalitatea Amintaio)

| 2. | În unitatea regională Pella |
| --- | --- |

2.

În unitatea regională Pella

Departamentele municipale Agios Athanasios, Panagitsa, Arnissa și Perea (municipalitatea Edessa)

Departamentele municipale Orma și Sarakini (municipalitatea Almopia)

5 octombrie 2023

---

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 14.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 179/119 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 179/119

---

DECIZIA nr. 1/2023 A COMITETULUI MIXT PENTRU TRANSPORT AERIAN UNIUNEA EUROPEANĂ-ELVEȚIA INSTITUIT ÎN TEMEIUL ACORDULUI DINTRE COMUNITATEA EUROPEANĂ ȘI CONFEDERAȚIA ELVEȚIANĂ PRIVIND TRANSPORTUL AERIAN

din 9 iunie 2023

de înlocuire a anexei la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian [2023/1459]

COMITETUL PENTRU TRANSPORT AERIAN UNIUNEA EUROPEANĂ-ELVEȚIA,

având în vedere Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian (denumit în continuare „acordul”), în special articolul 23 alineatul (4),

DECIDE:

Articol unic

Anexa la prezenta decizie înlocuiește anexa la acord începând de la 15 iulie 2023.

Adoptată la Berna și la Bruxelles, la 9 iunie 2023.

Pentru Comitetul mixt

Șeful delegației Uniunii Europene

Filip CORNELIS

Șeful delegației elvețiene

Christian HEGNER

---

ANEXĂ

În sensul prezentului acord:

| — | În temeiul Tratatului de la Lisabona, intrat în vigoare la 1 decembrie 2009, Uniunea Europeană înlocuiește Comunitatea Europeană și îi succedă acesteia; |
| --- | --- |

—

În temeiul Tratatului de la Lisabona, intrat în vigoare la 1 decembrie 2009, Uniunea Europeană înlocuiește Comunitatea Europeană și îi succedă acesteia;

| — | În toate cazurile în care actele specificate în prezenta anexă menționează fie statele membre ale Comunității Europene, înlocuită de Uniunea Europeană, fie o cerință de legătură cu aceasta din urmă, se consideră, în sensul prezentului acord, că respectivele mențiuni fac trimitere și la Elveția sau la cerința unei legături cu Elveția; |
| --- | --- |

—

În toate cazurile în care actele specificate în prezenta anexă menționează fie statele membre ale Comunității Europene, înlocuită de Uniunea Europeană, fie o cerință de legătură cu aceasta din urmă, se consideră, în sensul prezentului acord, că respectivele mențiuni fac trimitere și la Elveția sau la cerința unei legături cu Elveția;

| — | Trimiterile la Regulamentele (CEE) nr. 2407/92 și (CEE) nr. 2408/92 ale Consiliului, făcute la articolele 4, 15, 18, 27 și 35 din acord, se interpretează ca trimiteri la Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului; |
| --- | --- |

—

Trimiterile la Regulamentele (CEE) nr. 2407/92 și (CEE) nr. 2408/92 ale Consiliului, făcute la articolele 4, 15, 18, 27 și 35 din acord, se interpretează ca trimiteri la Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului;

| — | Fără a aduce atingere articolului 15 din prezentul acord, termenul „transportator aerian comunitar”, prevăzut în directivele și regulamentele Uniunii menționate în continuare, se aplică și transportatorilor aerieni care sunt autorizați, au locul principal de desfășurare a activității și, dacă este cazul, își au sediul social în Elveția, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1008/2008. Orice trimitere la Regulamentul (CEE) nr. 2407/92 al Consiliului se interpretează ca trimitere la Regulamentul (CE) nr. 1008/2008; |
| --- | --- |

—

Fără a aduce atingere articolului 15 din prezentul acord, termenul „transportator aerian comunitar”, prevăzut în directivele și regulamentele Uniunii menționate în continuare, se aplică și transportatorilor aerieni care sunt autorizați, au locul principal de desfășurare a activității și, dacă este cazul, își au sediul social în Elveția, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1008/2008. Orice trimitere la Regulamentul (CEE) nr. 2407/92 al Consiliului se interpretează ca trimitere la Regulamentul (CE) nr. 1008/2008;

| — | În textele următoare, orice trimitere la articolele 81 și 82 din tratat sau la articolele 101 și 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene se interpretează ca trimitere la articolele 8 și 9 din prezentul acord. |
| --- | --- |

—

În textele următoare, orice trimitere la articolele 81 și 82 din tratat sau la articolele 101 și 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene se interpretează ca trimitere la articolele 8 și 9 din prezentul acord.

1.   Liberalizarea aviației și alte norme aplicabile aviației civile

Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 septembrie 2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate (reformare), JO L 293, 31.10.2008, p. 3, astfel cum a fost modificat prin:

| — | Regulamentul (UE) 2018/1139, JO L 212, 22.8.2018, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2018/1139, JO L 212, 22.8.2018, p. 1,

| — | Regulamentul (UE) 2020/696, JO L 165, 27.5.2020, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2020/696, JO L 165, 27.5.2020, p. 1,

| — | Regulamentul delegat (UE) 2020/2114 al Comisiei, JO L 426, 17.12.2020, p. 1; Regulamentul (UE) 2020/2114 se aplică în Elveția în toate elementele sale de la 18.12.2020, |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2020/2114 al Comisiei, JO L 426, 17.12.2020, p. 1; Regulamentul (UE) 2020/2114 se aplică în Elveția în toate elementele sale de la 18.12.2020,

| — | Regulamentul delegat (UE) 2020/2115 al Comisiei, JO L 426, 17.12.2020, p. 4; Regulamentul (UE) 2020/2115 se aplică în Elveția în toate elementele sale de la 18.12.2020. |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2020/2115 al Comisiei, JO L 426, 17.12.2020, p. 4; Regulamentul (UE) 2020/2115 se aplică în Elveția în toate elementele sale de la 18.12.2020.

Directiva 2000/79/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 privind punerea în aplicare a Acordului European privind organizarea timpului de lucru al personalului mobil din aviația civilă, încheiat de Asociația companiilor europene de navigație aeriană (AEA), Federația europeană a lucrătorilor din transporturi (ETF), Asociația europeană a personalului tehnic navigant (ECA), Asociația europeană a companiilor aviatice din regiunile Europei (ERA) și Asociația internațională a liniilor aeriene rezervate în sistem charter (AICA) (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 302, 1.12.2000, p. 57.

Directiva 2003/88/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind anumite aspecte ale organizării timpului de lucru, JO L 299, 18.11.2003, p. 9.

Regulamentul (CE) nr. 437/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 februarie 2003 privind datele statistice referitoare la transportul aerian de pasageri, mărfuri și poștă, JO L 66, 11.3.2003, p. 1.

Regulamentul (CE) nr. 1358/2003 al Comisiei din 31 iulie 2003 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 437/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind rapoartele statistice referitoare la transportul aerian de pasageri, mărfuri și poștă și de modificare a anexelor I și II la acesta, JO L 194, 1.8.2003, p. 9, astfel cum a fost modificat prin:

| — | Regulamentul (CE) nr. 158/2007 al Comisiei, JO L 49, 17.2.2007, p. 9. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 158/2007 al Comisiei, JO L 49, 17.2.2007, p. 9.

Regulamentul (CE) nr. 785/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 aprilie 2004 privind cerințele de asigurare a operatorilor de transport aerian și a operatorilor de aeronave, JO L 138, 30.4.2004, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

| — | Regulamentul (UE) nr. 285/2010 al Comisiei, JO L 87, 7.4.2010, p. 19, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 285/2010 al Comisiei, JO L 87, 7.4.2010, p. 19,

| — | Regulamentul delegat (UE) 2020/1118 al Comisiei, JO L 243, 29.7.2020, p. 1. |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2020/1118 al Comisiei, JO L 243, 29.7.2020, p. 1.

Regulamentul (CEE) nr. 95/93 al Consiliului din 18 ianuarie 1993 privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare, JO L 14, 22.1.1993, p. 1 (articolele 1-12), astfel cum a fost modificat prin:

| — | Regulamentul (CE) nr. 793/2004, JO L 138, 30.4.2004, p. 50, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 793/2004, JO L 138, 30.4.2004, p. 50,

| — | Regulamentul (UE) 2020/459, JO L 99, 31.3.2020, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2020/459, JO L 99, 31.3.2020, p. 1,

| — | Regulamentul delegat (UE) 2020/1477 al Comisiei, JO L 338, 15.10.2020, p. 4, |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2020/1477 al Comisiei, JO L 338, 15.10.2020, p. 4,

| — | Regulamentul (UE) 2021/250, JO L 58, 19.2.2021, p. 1; alineatele (1) și (4) de la articolul 10a din Regulamentul (CEE) nr. 95/93, astfel cum au fost modificate prin alineatul (6) de la articolul 1 din Regulamentul (UE) 2021/250, se aplică în Elveția de la 20.2.2021, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2021/250, JO L 58, 19.2.2021, p. 1; alineatele (1) și (4) de la articolul 10a din Regulamentul (CEE) nr. 95/93, astfel cum au fost modificate prin alineatul (6) de la articolul 1 din Regulamentul (UE) 2021/250, se aplică în Elveția de la 20.2.2021,

| — | Regulamentul delegat (UE) 2021/1889 al Comisiei, JO L 384, 29.10.2021, p. 20, |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2021/1889 al Comisiei, JO L 384, 29.10.2021, p. 20,

| — | Regulamentul delegat (UE) 2022/255 al Comisiei, JO L 42, 23.2.2022, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2022/255 al Comisiei, JO L 42, 23.2.2022, p. 1,

| — | Regulamentul (UE) 2022/2038, JO L 275, 25.10.2022, p. 14. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2022/2038, JO L 275, 25.10.2022, p. 14.

Directiva 2009/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2009 privind tarifele de aeroport (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 70, 14.3.2009, p. 11.

Directiva 96/67/CE a Consiliului din 15 octombrie 1996 privind accesul la piața serviciilor de handling la sol în aeroporturile Comunității, JO L 272, 25.10.1996, p. 36, articolele 1-9, 11-23 și 25.

Regulamentul (CE) nr. 80/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 ianuarie 2009 privind un cod de conduită pentru sistemele informatizate de rezervare și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2299/89 al Consiliului (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 35, 4.2.2009, p. 47.

2.   Norme de concurență

Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 1, 4.1.2003, p. 1 (articolele 1-13, 15-45)

(În măsura în care acest regulament este relevant pentru aplicarea prezentului acord. Introducerea acestui regulament nu afectează repartizarea sarcinilor în conformitate cu prezentul acord.)

Regulamentul (CE) nr. 773/2004 al Comisiei din 7 aprilie 2004 privind desfășurarea procedurilor puse în aplicare de Comisie în temeiul articolelor 81 și 82 din Tratatul CE (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 123, 27.4.2004, p. 18, astfel cum a fost modificat prin:

| — | Regulamentul (CE) nr. 622/2008 al Comisiei, JO L 171, 1.7.2008, p. 3. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 622/2008 al Comisiei, JO L 171, 1.7.2008, p. 3.

Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi [Regulamentul (CE) privind concentrările economice] (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

[articolele 1-18, articolul 19 alineatele (1)-(2) și articolele 20-23]

În legătură cu articolul 4 alineatul (5) din Regulamentul privind concentrările economice, între Comunitatea Europeană și Elveția se aplică următoarele dispoziții:

| 1. | În ceea ce privește o concentrare, astfel cum este definită la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004, care nu are dimensiune comunitară în sensul articolului 1 din respectivul regulament și care poate fi examinată în conformitate cu legislațiile naționale privind concurența din cel puțin trei state membre ale CE și din Confederația Elvețiană, persoanele sau întreprinderile la care se face referire la articolul 4 alineatul (2) din regulamentul menționat anterior pot, înainte de a adresa orice notificare autorităților competente, să informeze Comisia Europeană, prin intermediul unei cereri motivate, că respectiva concentrare ar trebui examinată de către Comisie. |
| --- | --- |

1.

În ceea ce privește o concentrare, astfel cum este definită la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004, care nu are dimensiune comunitară în sensul articolului 1 din respectivul regulament și care poate fi examinată în conformitate cu legislațiile naționale privind concurența din cel puțin trei state membre ale CE și din Confederația Elvețiană, persoanele sau întreprinderile la care se face referire la articolul 4 alineatul (2) din regulamentul menționat anterior pot, înainte de a adresa orice notificare autorităților competente, să informeze Comisia Europeană, prin intermediul unei cereri motivate, că respectiva concentrare ar trebui examinată de către Comisie.

| 2. | Comisia Europeană transmite fără întârziere Confederației Elvețiene toate cererile primite în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 și al alineatului anterior. |
| --- | --- |

2.

Comisia Europeană transmite fără întârziere Confederației Elvețiene toate cererile primite în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 și al alineatului anterior.

| 3. | În cazul în care Confederația Elvețiană și-a exprimat dezacordul cu privire la cererea de trimitere a cazului, autoritatea elvețiană competentă în domeniul concurenței își menține competența și cazul nu este trimis de Confederația Elvețiană în temeiul prezentului alineat. |
| --- | --- |

3.

În cazul în care Confederația Elvețiană și-a exprimat dezacordul cu privire la cererea de trimitere a cazului, autoritatea elvețiană competentă în domeniul concurenței își menține competența și cazul nu este trimis de Confederația Elvețiană în temeiul prezentului alineat.

În ceea ce privește termenele menționate la articolul 4 alineatele (4) și (5), articolul 9 alineatele (2) și (6), precum și la articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice:

| 1. | Comisia Europeană transmite fără întârziere autorităților elvețiene competente în domeniul concurenței toate documentele relevante în temeiul articolului 4 alineatele (4) și (5), al articolului 9 alineatele (2) și (6), precum și al articolului 22 alineatul (2). |
| --- | --- |

1.

Comisia Europeană transmite fără întârziere autorităților elvețiene competente în domeniul concurenței toate documentele relevante în temeiul articolului 4 alineatele (4) și (5), al articolului 9 alineatele (2) și (6), precum și al articolului 22 alineatul (2).

| 2. | Pentru Confederația Elvețiană, calcularea termenelor menționate la articolul 4 alineatele (4) și (5), la articolul 9 alineatele (2) și (6), precum și la articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 începe la data primirii documentelor relevante de către autoritatea elvețiană competentă în domeniul concurenței. |
| --- | --- |

2.

Pentru Confederația Elvețiană, calcularea termenelor menționate la articolul 4 alineatele (4) și (5), la articolul 9 alineatele (2) și (6), precum și la articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 începe la data primirii documentelor relevante de către autoritatea elvețiană competentă în domeniul concurenței.

Regulamentul (CE) nr. 802/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 133, 30.4.2004, p. 1 (articolele 1-24), astfel cum a fost modificat prin:

| — | Regulamentul (CE) nr. 1792/2006 al Comisiei, JO L 362, 20.12.2006, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1792/2006 al Comisiei, JO L 362, 20.12.2006, p. 1,

| — | Regulamentul (CE) nr. 1033/2008 al Comisiei, JO L 279, 22.10.2008, p. 3, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1033/2008 al Comisiei, JO L 279, 22.10.2008, p. 3,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1269/2013 al Comisiei, JO L 336, 14.12.2013, p. 1. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1269/2013 al Comisiei, JO L 336, 14.12.2013, p. 1.

Directiva 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi (Versiune codificată) (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 318, 17.11.2006, p. 17.

Regulamentul (CE) nr. 487/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat anumitor categorii de acorduri și practici concertate în sectorul transporturilor aeriene (versiune codificată) (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 148, 11.6.2009, p. 1.

3.   Siguranța aviației

Regulamentul (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2018 privind normele comune în domeniul aviației civile și de înființare a Agenției Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2111/2005, (CE) nr. 1008/2008, (UE) nr. 996/2010, (UE) nr. 376/2014 și a Directivelor 2014/30/UE și 2014/53/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 552/2004 și (CE) nr. 216/2008 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CEE) nr. 3922/91 al Consiliului, JO L 212, 22.8.2018, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

| — | Regulamentul delegat (UE) 2021/1087 al Comisiei, JO L 236, 5.7.2021, p. 1. |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2021/1087 al Comisiei, JO L 236, 5.7.2021, p. 1.

Agenția beneficiază și în Elveția de competențele pe care i le conferă dispozițiile regulamentului.

Comisia beneficiază și în Elveția de competențele decizionale conferite în temeiul articolului 2 alineatele (6) și (7), al articolului 41 alineatul (6), al articolului 62 alineatul (5), al articolului 67 alineatele (2) și (3), al articolului 70 alineatul (4), al articolului 71 alineatul (2), al articolului 76 alineatul (4), al articolului 84 alineatul (1), al articolului 85 alineatul (9), al articolului 104 alineatul (3) litera (i), al articolului 105 alineatul (1) și al articolului 106 alineatele (1) și (6).

În pofida adaptării orizontale menționate la a doua liniuță din anexa la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian, se consideră că trimiterile la „statele membre” prevăzute în dispozițiile din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 menționate la articolul 127 din Regulamentul (UE) 2018/1139 nu se aplică Elveției.

Niciun element al acestui regulament nu trebuie interpretat ca fiind de natură să confere AESA competența de a acționa în numele Elveției în cadrul acordurilor internaționale în alt scop decât acela de a ajuta la îndeplinirea obligațiilor care îi revin în temeiul respectivelor acorduri.

În sensul prezentului acord, textul regulamentului se citește cu următoarele adaptări:

| (a) | articolul 68 se modifică după cum urmează:






  (i) | la alineatul (1) litera (a), după cuvântul „Uniune”, se introduc cuvintele „sau Elveția”; |
| --- | --- | --- |

(a)

articolul 68 se modifică după cum urmează:

(i)

la alineatul (1) litera (a), după cuvântul „Uniune”, se introduc cuvintele „sau Elveția”;

| (ii) | se adaugă următorul alineat:

  „(4)   Ori de câte ori negociază cu o țară terță în vederea încheierii unui acord conform căruia un stat membru sau agenția poate elibera certificate pe baza certificatelor emise de autoritățile aeronautice ale respectivei țări terțe, Uniunea depune toate eforturile necesare în vederea obținerii pentru Elveția a ofertei unui acord similar cu țara terță în cauză. La rândul său, Elveția va depune toate eforturile pentru a încheia cu țările terțe acorduri corespunzătoare celor ale Uniunii”
  ; |
| --- | --- |

(ii)

se adaugă următorul alineat:

„(4)   Ori de câte ori negociază cu o țară terță în vederea încheierii unui acord conform căruia un stat membru sau agenția poate elibera certificate pe baza certificatelor emise de autoritățile aeronautice ale respectivei țări terțe, Uniunea depune toate eforturile necesare în vederea obținerii pentru Elveția a ofertei unui acord similar cu țara terță în cauză. La rândul său, Elveția va depune toate eforturile pentru a încheia cu țările terțe acorduri corespunzătoare celor ale Uniunii”

| (b) | la articolul 95, se adaugă următorul alineat:

  „(3)   Prin derogare de la articolul 12 alineatul (2) litera (a) din Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene, cetățenii elvețieni care se bucură de deplinătatea drepturilor cetățenești pot fi angajați prin contract de către directorul executiv al agenției.”
  ; |
| --- | --- |

(b)

la articolul 95, se adaugă următorul alineat:

„(3)   Prin derogare de la articolul 12 alineatul (2) litera (a) din Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene, cetățenii elvețieni care se bucură de deplinătatea drepturilor cetățenești pot fi angajați prin contract de către directorul executiv al agenției.”

| (c) | la articolul 96 se adaugă următorul alineat:

  „Elveția aplică agenției Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, care figurează în anexa A la prezenta anexă, în conformitate cu apendicele la anexa A.”; |
| --- | --- |

(c)

la articolul 96 se adaugă următorul alineat:

„Elveția aplică agenției Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, care figurează în anexa A la prezenta anexă, în conformitate cu apendicele la anexa A.”;

| (d) | la articolul 102 se adaugă următorul alineat:

  „(5)   Elveția participă cu drepturi depline în consiliul de administrație și are aceleași drepturi și obligații ca statele membre ale Uniunii Europene, cu excepția dreptului de vot.”
  ; |
| --- | --- |

(d)

la articolul 102 se adaugă următorul alineat:

„(5)   Elveția participă cu drepturi depline în consiliul de administrație și are aceleași drepturi și obligații ca statele membre ale Uniunii Europene, cu excepția dreptului de vot.”

| (e) | la articolul 120 se adaugă următorul alineat:

  „(13)   Elveția participă la contribuția financiară menționată la alineatul (1) litera (b) conform următoarei formule:
  S (0,2/100) + S [1 – (a+b) 0,2/100] c/C
  unde:







  S | = | partea din bugetul agenției care nu este acoperită de taxele și tarifele menționate la alineatul (1) literele (c) și (d) |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | numărul de state asociate |
| b | = | numărul de state membre ale Uniunii Europene |
| c | = | contribuția Elveției la bugetul OACI |
| C | = | contribuția totală la bugetul OACI a statelor membre ale UE și a statelor asociate.” |

(e)

la articolul 120 se adaugă următorul alineat:

„(13)   Elveția participă la contribuția financiară menționată la alineatul (1) litera (b) conform următoarei formule:

S (0,2/100) + S [1 – (a+b) 0,2/100] c/C

unde:

S

=

partea din bugetul agenției care nu este acoperită de taxele și tarifele menționate la alineatul (1) literele (c) și (d)

a

=

numărul de state asociate

b

=

numărul de state membre ale Uniunii Europene

c

=

contribuția Elveției la bugetul OACI

C

=

contribuția totală la bugetul OACI a statelor membre ale UE și a statelor asociate.”

| (f) | la articolul 122 se adaugă următorul alineat:

  „(6)   Dispozițiile privind controlul financiar exercitat de Uniune în Elveția în ceea ce privește participanții la activitățile agenției sunt prevăzute în anexa B la prezenta anexă.”
  ; |
| --- | --- |

(f)

la articolul 122 se adaugă următorul alineat:

„(6)   Dispozițiile privind controlul financiar exercitat de Uniune în Elveția în ceea ce privește participanții la activitățile agenției sunt prevăzute în anexa B la prezenta anexă.”

| (g) | domeniul de aplicare al anexei I la regulament se extinde pentru a include următoarele aeronave, ca produse care intră sub incidența articolului 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 748/2012 al Comisiei din 3 august 2012 de stabilire a normelor de punere în aplicare privind certificarea pentru navigabilitate și mediu a aeronavelor și a produselor, reperelor și dispozitivelor, precum și certificarea întreprinderilor de proiectare și producție (1): | A/c - [HB-JES] – tip Gulfstream G-V |
| --- | --- | --- |

(g)

domeniul de aplicare al anexei I la regulament se extinde pentru a include următoarele aeronave, ca produse care intră sub incidența articolului 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 748/2012 al Comisiei din 3 august 2012 de stabilire a normelor de punere în aplicare privind certificarea pentru navigabilitate și mediu a aeronavelor și a produselor, reperelor și dispozitivelor, precum și certificarea întreprinderilor de proiectare și producție (1):

1

A/c - [HB-JES] – tip Gulfstream G-V

| | A/c - [HB-ZDF] – tip MD900; |
| --- | --- |

A/c - [HB-ZDF] – tip MD900;

| (h) | la articolul 132 alineatul (1), trimiterea la Regulamentul (UE) 2016/679 trebuie înțeleasă, în ceea ce privește Elveția, ca trimitere la legislația națională aplicabilă; |
| --- | --- |

(h)

la articolul 132 alineatul (1), trimiterea la Regulamentul (UE) 2016/679 trebuie înțeleasă, în ceea ce privește Elveția, ca trimitere la legislația națională aplicabilă;

| (i) | articolul 140 alineatul (6) nu se aplică Elveției. |
| --- | --- |

(i)

articolul 140 alineatul (6) nu se aplică Elveției.

Regulamentul delegat (UE) 2022/1645 al Comisiei din 14 iulie 2022 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cerințele referitoare la managementul riscurilor în materie de securitate a informațiilor cu impact potențial asupra siguranței aviației impuse organizațiilor care intră sub incidența Regulamentelor (UE) nr. 748/2012 și (UE) nr. 139/2014 ale Comisiei și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 748/2012 și (UE) nr. 139/2014 ale Comisiei, JO L 248, 26.9.2022, p. 18.

Regulamentul delegat (UE) 2022/1645 al Comisiei

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 al Comisiei din 27 octombrie 2022 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cerințele referitoare la managementul riscurilor în materie de securitate a informațiilor cu impact potențial asupra siguranței aviației, impuse organizațiilor care intră sub incidența Regulamentelor (UE) nr. 1321/2014, (UE) nr. 965/2012, (UE) nr. 1178/2011, (UE) 2015/340 ale Comisiei și a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) 2017/373 și (UE) 2021/664 ale Comisiei, precum și autorităților competente care intră sub incidența Regulamentelor (UE) nr. 748/2012, (UE) nr. 1321/2014, (UE) nr. 965/2012, (UE) nr. 1178/2011, (UE) 2015/340 și (UE) nr. 139/2014 ale Comisiei și a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) 2017/373 și (UE) 2021/664 ale Comisiei, și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1178/2011, (UE) nr. 748/2012, (UE) nr. 965/2012, (UE) nr. 139/2014, (UE) nr. 1321/2014, (UE) 2015/340 ale Comisiei și a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) 2017/373 și (UE) 2021/664 ale Comisiei, JO L 31, 2.2.2023, p. 1.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 al Comisiei

Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 al Comisiei din 3 noiembrie 2011 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la personalul navigant din aviația civilă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 311, 25.11.2011, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 al Comisiei

| — | Regulamentul (UE) nr. 290/2012 al Comisiei, JO L 100, 5.4.2012, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 290/2012 al Comisiei, JO L 100, 5.4.2012, p. 1,

| — | Regulamentul (UE) nr. 70/2014 al Comisiei, JO L , 28.1.2014, p. 25, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 70/2014 al Comisiei, JO L , 28.1.2014, p. 25,

| — | Regulamentul (UE) nr. 245/2014 al Comisiei, JO L 74, 14.3.2014, p. 33, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 245/2014 al Comisiei, JO L 74, 14.3.2014, p. 33,

| — | Regulamentul (UE) 2015/445 al Comisiei, JO L 74, 18.3.2015, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2015/445 al Comisiei, JO L 74, 18.3.2015, p. 1,

| — | Regulamentul (UE) 2016/539 al Comisiei, JO L 91, 7.4.2016, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2016/539 al Comisiei, JO L 91, 7.4.2016, p. 1,

| — | Regulamentul (UE) 2018/1065 al Comisiei, JO L 192, 30.7.2018, p. 21, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2018/1065 al Comisiei, JO L 192, 30.7.2018, p. 21,

| — | Regulamentul (UE) 2018/1119 al Comisiei, JO L 204, 13.8.2018, p. 13, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2018/1119 al Comisiei, JO L 204, 13.8.2018, p. 13,

| — | Regulamentul (UE) 2018/1974 al Comisiei, JO L 326, 20.12.2018, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2018/1974 al Comisiei, JO L 326, 20.12.2018, p. 1,

| — | Regulamentul (UE) 2019/27 al Comisiei, JO L 8, 10.1.2019, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2019/27 al Comisiei, JO L 8, 10.1.2019, p. 1,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/430 al Comisiei, JO L 75, 19.3.2019, p. 66, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/430 al Comisiei, JO L 75, 19.3.2019, p. 66,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1747 al Comisiei, JO L 268, 22.10.2019, p. 23, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1747 al Comisiei, JO L 268, 22.10.2019, p. 23,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/359 al Comisiei, JO L 67, 5.3.2020, p. 82, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/359 al Comisiei, JO L 67, 5.3.2020, p. 82,

| — | Regulamentul delegat (UE) 2020/723 al Comisiei, JO L 170, 2.6.2020, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2020/723 al Comisiei, JO L 170, 2.6.2020, p. 1,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2193 al Comisiei, JO L 434, 23.12.2020, p. 13, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2193 al Comisiei, JO L 434, 23.12.2020, p. 13,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1310 al Comisiei, JO L 284, 9.8.2021, p. 15, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1310 al Comisiei, JO L 284, 9.8.2021, p. 15,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2227 al Comisiei, JO L 448, 15.12.2021, p. 39, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2227 al Comisiei, JO L 448, 15.12.2021, p. 39,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/844 al Comisiei, JO L 148, 31.5.2022, p. 24, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/844 al Comisiei, JO L 148, 31.5.2022, p. 24,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 al Comisiei, JO L 31, 2.2.2023, p. 1. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 al Comisiei, JO L 31, 2.2.2023, p. 1.

Regulamentul delegat (UE) 2020/723 al Comisiei din 4 martie 2020 de stabilire a unor norme detaliate privind recunoașterea certificărilor din țări terțe pentru piloți și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1178/2011, JO L 170, 2.6.2020, p. 1.

Regulamentul delegat (UE) 2020/723 al Comisiei

Regulamentul (CEE) nr. 3922/91 al Consiliului din 16 decembrie 1991 privind armonizarea cerințelor tehnice și a procedurilor administrative în domeniul aviației civile, JO L 373, 31.12.1991, p. 4 [articolele 1-3, articolul 4 alineatul (2), articolele 5-11 și articolul 13], astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (CEE) nr. 3922/91 al Consiliului

| — | Regulamentul (CE) nr. 1899/2006, JO L 377, 27.12.2006, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1899/2006, JO L 377, 27.12.2006, p. 1,

| — | Regulamentul (CE) nr. 1900/2006, JO L 377, 27.12.2006, p. 176, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1900/2006, JO L 377, 27.12.2006, p. 176,

| — | Regulamentul (CE) nr. 8/2008 al Comisiei, JO L 10, 12.1.2008, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 8/2008 al Comisiei, JO L 10, 12.1.2008, p. 1,

| — | Regulamentul (CE) nr. 859/2008 al Comisiei, JO L 254, 20.9.2008, p. 1. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 859/2008 al Comisiei, JO L 254, 20.9.2008, p. 1.

În conformitate cu articolul 139 din Regulamentul (UE) 2018/1139, Regulamentul (CEE) nr. 3922/91 este abrogat de la data aplicării normelor detaliate adoptate în temeiul articolului 32 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2018/1139 în ceea ce privește limitările timpului de zbor și de serviciu, precum și cerințele privind odihna în ceea ce privește serviciile de taxi aerian, serviciile medicale de urgență și operațiunile de transport aerian comercial în avioane cu un singur pilot.

Regulamentul (UE) nr. 996/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 privind investigarea și prevenirea accidentelor și incidentelor survenite în aviația civilă și de abrogare a Directivei 94/56/CE (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 295, 12.11.2010, p. 35, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (UE) nr. 996/2010

| — | Regulamentul (UE) nr. 376/2014, JO L 122, 24.4.2014, p. 18, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 376/2014, JO L 122, 24.4.2014, p. 18,

| — | Regulamentul (UE) 2018/1139, JO L 212, 22.8.2018, p. 1. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2018/1139, JO L 212, 22.8.2018, p. 1.

Regulamentul (CE) nr. 104/2004 al Comisiei din 22 ianuarie 2004 de stabilire a normelor privind organizarea și componența camerei de recurs a Agenției Europene pentru Siguranța Aeriană, JO L 16, 23.1.2004, p. 20.

Regulamentul (CE) nr. 104/2004 al Comisiei

Regulamentul (CE) nr. 2111/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 decembrie 2005 de stabilire a unei liste comunitare a transportatorilor aerieni care se supun unei interdicții de exploatare pe teritoriul Comunității și de informare a pasagerilor transportului aerian cu privire la identitatea transportatorului aerian efectiv și de abrogare a articolului 9 din Directiva 2004/36/CE (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 344, 27.12.2005, p. 15, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (CE) nr. 2111/2005

| — | Regulamentul (UE) 2018/1139, JO L 212, 22.8.2018, p. 1. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2018/1139, JO L 212, 22.8.2018, p. 1.

Regulamentul (CE) nr. 473/2006 al Comisiei din 22 martie 2006 de stabilire a normelor de aplicare pentru lista comunitară a transportatorilor aerieni care se supun unei interdicții de exploatare pe teritoriul Comunității menționate la capitolul II din Regulamentul (CE) nr. 2111/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 84, 23.3.2006, p. 8.

Regulamentul (CE) nr. 473/2006 al Comisiei

Regulamentul (CE) nr. 474/2006 al Comisiei din 22 martie 2006 de stabilire a listei comunitare a transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Comunității menționate la capitolul II din Regulamentul (CE) nr. 2111/2005 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 84, 23.3.2006, p. 14, astfel cum a fost modificat ultima dată prin:

Regulamentul (CE) nr. 474/2006 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2295 al Comisiei, JO L 304, 24.11.2022, p. 53. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2295 al Comisiei, JO L 304, 24.11.2022, p. 53.

Regulamentul (UE) nr. 1332/2011 al Comisiei din 16 decembrie 2011 de stabilire a unor cerințe comune privind utilizarea spațiului aerian și a unor proceduri comune de operare pentru evitarea coliziunii în zbor (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 336, 20.12.2011, p. 20, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (UE) nr. 1332/2011 al Comisiei

| — | Regulamentul (UE) 2016/583 al Comisiei, JO L 101, 16.4.2016, p. 7. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2016/583 al Comisiei, JO L 101, 16.4.2016, p. 7.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 646/2012 al Comisiei din 16 iulie 2012 de stabilire a normelor detaliate privind amenzile și daunele cominatorii potrivit Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 187, 17.7.2012, p. 29.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 646/2012 al Comisiei

Regulamentul (UE) nr. 748/2012 al Comisiei din 3 august 2012 de stabilire a normelor de punere în aplicare privind certificarea pentru navigabilitate și mediu a aeronavelor și a produselor, pieselor și echipamentelor aferente, precum și certificarea organizațiilor de proiectare și producție, JO L 224, 21.8.2012, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (UE) nr. 748/2012 al Comisiei

| — | Regulamentul (UE) nr. 7/2013 al Comisiei, JO L 4, 9.1.2013, p. 36, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 7/2013 al Comisiei, JO L 4, 9.1.2013, p. 36,

| — | Regulamentul (UE) nr. 69/2014 al Comisiei, JO L 23, 28.1.2014, p. 12, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 69/2014 al Comisiei, JO L 23, 28.1.2014, p. 12,

| — | Regulamentul (UE) 2015/1039 al Comisiei, JO L 167, 1.7.2015, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2015/1039 al Comisiei, JO L 167, 1.7.2015, p. 1,

| — | Regulamentul (UE) 2016/5 al Comisiei, JO L 3, 6.1.2016, p. 3, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2016/5 al Comisiei, JO L 3, 6.1.2016, p. 3,

| — | Regulamentul delegat (UE) 2019/897 al Comisiei, JO L 144, 3.6.2019, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2019/897 al Comisiei, JO L 144, 3.6.2019, p. 1,

| — | Regulamentul delegat (UE) 2020/570 al Comisiei, JO L 132, 27.4.2020, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2020/570 al Comisiei, JO L 132, 27.4.2020, p. 1,

| — | Regulamentul delegat (UE) 2021/699 al Comisiei, JO L 145, 28.4.2021, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2021/699 al Comisiei, JO L 145, 28.4.2021, p. 1,

| — | Regulamentul delegat (UE) 2021/1088 al Comisiei, JO L 236, 5.7.2021, p. 3, |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2021/1088 al Comisiei, JO L 236, 5.7.2021, p. 3,

| — | Regulamentul delegat (UE) 2022/201 al Comisiei, JO L 33, 15.2.2022, p. 7, |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2022/201 al Comisiei, JO L 33, 15.2.2022, p. 7,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/203 al Comisiei, JO L 33, 15.2.2022, p. 46, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/203 al Comisiei, JO L 33, 15.2.2022, p. 46,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1253 al Comisiei, JO L 191, 20.7.2022, p. 45, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1253 al Comisiei, JO L 191, 20.7.2022, p. 45,

| — | Regulamentul delegat (UE) 2022/1358 al Comisiei, JO L 205, 5.8.2022, p. 7, |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2022/1358 al Comisiei, JO L 205, 5.8.2022, p. 7,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1361 al Comisiei, JO L 205, 5.8.2022, p. 127, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1361 al Comisiei, JO L 205, 5.8.2022, p. 127,

| — | Regulamentul delegat (UE) 2022/1645 al Comisiei, JO L 248, 26.9.2022, p. 18, |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2022/1645 al Comisiei, JO L 248, 26.9.2022, p. 18,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 al Comisiei, JO L 31, 2.2.2023, p. 1. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 al Comisiei, JO L 31, 2.2.2023, p. 1.

Regulamentul (UE) nr. 965/2012 al Comisiei din 5 octombrie 2012 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la operațiunile aeriene în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 296, 25.10.2012, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (UE) nr. 965/2012 al Comisiei

| — | Regulamentul (UE) nr. 800/2013 al Comisiei, JO L 227, 24.8.2013, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 800/2013 al Comisiei, JO L 227, 24.8.2013, p. 1,

| — | Regulamentul (UE) nr. 71/2014 al Comisiei, JO L 23, 28.1.2014, p. 27, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 71/2014 al Comisiei, JO L 23, 28.1.2014, p. 27,

| — | Regulamentul (UE) nr. 83/2014 al Comisiei, JO L 28, 31.1.2014, p. 17, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 83/2014 al Comisiei, JO L 28, 31.1.2014, p. 17,

| — | Regulamentul (UE) nr. 379/2014 al Comisiei, JO L 123, 24.4.2014, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 379/2014 al Comisiei, JO L 123, 24.4.2014, p. 1,

| — | Regulamentul (UE) 2015/140 al Comisiei, JO L 24, 30.1.2015, p. 5, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2015/140 al Comisiei, JO L 24, 30.1.2015, p. 5,

| — | Regulamentul (UE) 2015/1329 al Comisiei, JO L 206, 1.8.2015, p. 21, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2015/1329 al Comisiei, JO L 206, 1.8.2015, p. 21,

| — | Regulamentul (UE) 2015/640 al Comisiei, JO L 106, 24.4.2015, p. 18, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2015/640 al Comisiei, JO L 106, 24.4.2015, p. 18,

| — | Regulamentul (UE) 2015/2338 al Comisiei, JO L 330, 16.12.2015, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2015/2338 al Comisiei, JO L 330, 16.12.2015, p. 1,

| — | Regulamentul (UE) 2016/1199 al Comisiei, JO L 198, 23.7.2016, p. 13, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2016/1199 al Comisiei, JO L 198, 23.7.2016, p. 13,

| — | Regulamentul (UE) 2017/363 al Comisiei, JO L 55, 2.3.2017, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2017/363 al Comisiei, JO L 55, 2.3.2017, p. 1,

| — | Regulamentul (UE) 2018/394 al Comisiei, JO L 71, 14.3.2018, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2018/394 al Comisiei, JO L 71, 14.3.2018, p. 1,

| — | Regulamentul (UE) 2018/1042 al Comisiei, JO L 188, 25.7.2018, p. 3, astfel cum a fost modificat prin:






  — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/745 al Comisiei, JO L 176, 5.6.2020, p. 11, |
| --- | --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2018/1042 al Comisiei, JO L 188, 25.7.2018, p. 3, astfel cum a fost modificat prin:

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/745 al Comisiei, JO L 176, 5.6.2020, p. 11,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1975 al Comisiei, JO L 326, 20.12.2018, p. 53, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1975 al Comisiei, JO L 326, 20.12.2018, p. 53,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1387 al Comisiei, JO L 229, 5.9.2019, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:






  — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1176 al Comisiei, JO L 259, 10.8.2020, p. 10, |
| --- | --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1387 al Comisiei, JO L 229, 5.9.2019, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1176 al Comisiei, JO L 259, 10.8.2020, p. 10,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1384 al Comisiei, JO L 228, 4.9.2019, p. 106, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1384 al Comisiei, JO L 228, 4.9.2019, p. 106,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2036 al Comisiei, JO L 416, 11.12.2020, p. 24; punctele 4-6 din anexa la Regulamentul (UE) 2020/2036 se aplică în Elveția de la 31.12.2020, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2036 al Comisiei, JO L 416, 11.12.2020, p. 24; punctele 4-6 din anexa la Regulamentul (UE) 2020/2036 se aplică în Elveția de la 31.12.2020,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1062 al Comisiei, JO L 229, 29.6.2021, p. 3, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1062 al Comisiei, JO L 229, 29.6.2021, p. 3,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1296 al Comisiei, JO L 282, 5.8.2021, p. 5, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1296 al Comisiei, JO L 282, 5.8.2021, p. 5,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2237 al Comisiei, JO L 450, 16.12.2021, p. 21, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2237 al Comisiei, JO L 450, 16.12.2021, p. 21,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/414 al Comisiei, JO L 85, 14.3.2022, p. 4, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/414 al Comisiei, JO L 85, 14.3.2022, p. 4,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/790 al Comisiei, JO L 141, 20.5.2022, p. 13, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/790 al Comisiei, JO L 141, 20.5.2022, p. 13,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2203 al Comisiei, JO L 293, 14.11.2022, p. 3, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2203 al Comisiei, JO L 293, 14.11.2022, p. 3,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2502 al Comisiei, JO L 325, 20.12.2022, p. 56, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2502 al Comisiei, JO L 325, 20.12.2022, p. 56,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 al Comisiei, JO L 31, 2.2.2023, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 al Comisiei, JO L 31, 2.2.2023, p. 1,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/217 al Comisiei, JO L 30, 2.2.2023, p. 11. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/217 al Comisiei, JO L 30, 2.2.2023, p. 11.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 628/2013 al Comisiei din 28 iunie 2013 privind metodele de lucru ale Agenției Europene de Siguranță a Aviației pentru efectuarea inspecțiilor de standardizare și pentru monitorizarea aplicării normelor din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 736/2006 al Comisiei (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 179, 29.6.2013, p. 46.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 628/2013 al Comisiei

Regulamentul (UE) nr. 139/2014 al Comisiei din 12 februarie 2014 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la aerodromuri în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 44, 14.2.2014, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (UE) nr. 139/2014 al Comisiei

| — | Regulamentul (UE) 2017/161 al Comisiei, JO L 27, 1.2.2017, p. 99, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2017/161 al Comisiei, JO L 27, 1.2.2017, p. 99,

| — | Regulamentul (UE) 2018/401 al Comisiei, JO L 72, 15.3.2018, p. 17, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2018/401 al Comisiei, JO L 72, 15.3.2018, p. 17,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/469 al Comisiei, JO L 104, 3.4.2020, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:






  — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1177 al Comisiei, JO L 259, 10.8.2020, p. 12, |
| --- | --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/469 al Comisiei, JO L 104, 3.4.2020, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1177 al Comisiei, JO L 259, 10.8.2020, p. 12,

| — | Regulamentul delegat (UE) 2020/1234 al Comisiei, JO L 282, 31.8.2020, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2020/1234 al Comisiei, JO L 282, 31.8.2020, p. 1,

| — | Regulamentul delegat (UE) 2020/2148 al Comisiei, JO L 428, 18.12.2020, p. 10, |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2020/2148 al Comisiei, JO L 428, 18.12.2020, p. 10,

| — | Regulamentul delegat (UE) 2022/208 al Comisiei, JO L 35, 17.2.2022, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2022/208 al Comisiei, JO L 35, 17.2.2022, p. 1,

| — | Regulamentul delegat (UE) 2022/697 al Comisiei, JO L 130, 4.5.2022, p. 1. |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2022/697 al Comisiei, JO L 130, 4.5.2022, p. 1.

| — | Regulamentul delegat (UE) 2022/1645 al Comisiei, JO L 248, 26.9.2022, p. 18, |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2022/1645 al Comisiei, JO L 248, 26.9.2022, p. 18,

| — | Regulamentul delegat (UE) 2022/2074 al Comisiei, JO L 280, 28.10.2022, p. 4, |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2022/2074 al Comisiei, JO L 280, 28.10.2022, p. 4,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 al Comisiei, JO L 31, 2.2.2023, p. 1. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 al Comisiei, JO L 31, 2.2.2023, p. 1.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/2153 al Comisiei din 16 decembrie 2019 privind taxele și sumele de bani percepute de Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 319/2014, JO L 327, 17.12.2019, p. 36.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/2153 al Comisiei

Regulamentul (UE) nr. 376/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 aprilie 2014 privind raportarea, analiza și acțiunile subsecvente cu privire la evenimentele de aviație civilă, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 996/2010 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2003/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului, și a Regulamentelor (CE) nr. 1321/2007 și (CE) nr. 1330/2007 ale Comisiei (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 122, 24.4.2014, p. 18, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (UE) nr. 376/2014

| — | Regulamentul (UE) 2018/1139, JO L 212, 22.8.2018, p. 1. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2018/1139, JO L 212, 22.8.2018, p. 1.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2082 al Comisiei din 26 noiembrie 2021 de stabilire a modalităților de punere în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 376/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul comun european de clasificare în funcție de risc, JO L 426, 29.11.2021, p. 32.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2082 al Comisiei

Regulamentul (UE) nr. 452/2014 al Comisiei din 29 aprilie 2014 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la operațiunile aeriene ale operatorilor din țări terțe în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 133, 6.5.2014, p. 12, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (UE) nr. 452/2014 al Comisiei

| — | Regulamentul (UE) 2016/1158 al Comisiei, JO L 192, 16.7.2016, p. 21. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2016/1158 al Comisiei, JO L 192, 16.7.2016, p. 21.

Regulamentul (UE) nr. 1321/2014 al Comisiei din 26 noiembrie 2014 privind menținerea navigabilității aeronavelor și a produselor, reperelor și dispozitivelor aeronautice și autorizarea întreprinderilor și a personalului cu atribuții în domeniu (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 362, 17.12.2014, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (UE) nr. 1321/2014 al Comisiei

| — | Regulamentul (UE) 2015/1088 al Comisiei, JO L 176, 7.7.2015, p. 4, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2015/1088 al Comisiei, JO L 176, 7.7.2015, p. 4,

| — | Regulamentul (UE) 2015/1536 al Comisiei, JO L 241, 17.9.2015, p. 16, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2015/1536 al Comisiei, JO L 241, 17.9.2015, p. 16,

| — | Regulamentul (UE) 2017/334 al Comisiei, JO L 50, 28.2.2017, p. 13, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2017/334 al Comisiei, JO L 50, 28.2.2017, p. 13,

| — | Regulamentul (UE) 2018/750 al Comisiei, JO L 126, 23.5.2018, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2018/750 al Comisiei, JO L 126, 23.5.2018, p. 1,

| — | Regulamentul (UE) 2018/1142 al Comisiei, JO L 207, 16.8.2018, p. 2, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2018/1142 al Comisiei, JO L 207, 16.8.2018, p. 2,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1383 al Comisiei, JO L 228, 4.9.2019, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1383 al Comisiei, JO L 228, 4.9.2019, p. 1,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1384 al Comisiei, JO L 228, 4.9.2019, p. 106, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1384 al Comisiei, JO L 228, 4.9.2019, p. 106,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/270 al Comisiei, JO L 56, 27.2.2020, p. 20, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/270 al Comisiei, JO L 56, 27.2.2020, p. 20,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1159 al Comisiei, JO L 257, 6.8.2020, p. 14, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1159 al Comisiei, JO L 257, 6.8.2020, p. 14,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/685 al Comisiei, JO L 143, 27.4.2021, p. 6, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/685 al Comisiei, JO L 143, 27.4.2021, p. 6,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/700 al Comisiei, JO L 145, 28.4.2021, p. 20, Articolul 1 punctul 1 din Regulamentul (UE) 2021/700 și punctele 5, 6 și 8 din anexa I la acesta se aplică în Elveția de la 18.5.2021, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/700 al Comisiei, JO L 145, 28.4.2021, p. 20, Articolul 1 punctul 1 din Regulamentul (UE) 2021/700 și punctele 5, 6 și 8 din anexa I la acesta se aplică în Elveția de la 18.5.2021,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1963 al Comisiei, JO L 400, 12.11.2021, p. 18, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1963 al Comisiei, JO L 400, 12.11.2021, p. 18,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/410 al Comisiei, JO L 84, 11.3.2022, p. 20, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/410 al Comisiei, JO L 84, 11.3.2022, p. 20,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1360 al Comisiei, JO L 205, 5.8.2022, p. 115, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1360 al Comisiei, JO L 205, 5.8.2022, p. 115,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 al Comisiei, JO L 31, 2.2.2023, p. 1. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 al Comisiei, JO L 31, 2.2.2023, p. 1.

Regulamentul (UE) 2015/340 al Comisiei din 20 februarie 2015 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la licențele și certificatele controlorilor de trafic aerian în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului, de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 805/2011 al Comisiei (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 63, 6.3.2015, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (UE) 2015/340 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 al Comisiei, JO L 31, 2.2.2023, p. 1. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 al Comisiei, JO L 31, 2.2.2023, p. 1.

Regulamentul (UE) 2015/640 al Comisiei din 23 aprilie 2015 privind specificații de navigabilitate suplimentare pentru un anumit tip de operațiuni și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 965/2012, JO L 106, 24.4.2015, p. 18, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (UE) 2015/640 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/133 al Comisiei, JO L 25, 29.1.2019, p. 14, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/133 al Comisiei, JO L 25, 29.1.2019, p. 14,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1159 al Comisiei, JO L 257, 6.8.2020, p. 14, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1159 al Comisiei, JO L 257, 6.8.2020, p. 14,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/97 al Comisiei, JO L 31, 29.1.2021, p. 208; articolul (1) din Regulamentul (UE) 2021/97 se aplică în Elveția de la 26.2.2021, cu excepția punctului 1 din anexa I, care se aplică în Elveția de la 16.2.2021, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/97 al Comisiei, JO L 31, 29.1.2021, p. 208; articolul (1) din Regulamentul (UE) 2021/97 se aplică în Elveția de la 26.2.2021, cu excepția punctului 1 din anexa I, care se aplică în Elveția de la 16.2.2021,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1254 al Comisiei, JO L 191, 20.7.2022, p. 47. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1254 al Comisiei, JO L 191, 20.7.2022, p. 47.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1018 al Comisiei din 29 iunie 2015 de stabilire a unei liste de clasificare a evenimentelor de aviație civilă care trebuie raportate în mod obligatoriu în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 376/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 163, 30.6.2015, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1018 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/3 al Comisiei, JO L 1, 5.1.2022, p. 3. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/3 al Comisiei, JO L 1, 5.1.2022, p. 3.

Decizia (UE) 2016/2357 a Comisiei din 19 decembrie 2016 privind lipsa respectării efective a Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului și a normelor sale de punere în aplicare în ceea ce privește certificatele eliberate de Hellenic Aviation Training Academy (HATA) și licențele prevăzute în partea 66 eliberate pe baza acestora [notificată cu numărul C(2016) 8645], JO L 348, 21.12.2016, p. 72.

Decizia (UE) 2016/2357 a Comisiei

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/395 al Comisiei din 13 martie 2018 de stabilire a normelor detaliate pentru operarea baloanelor, precum și pentru acordarea de licențe de echipaj de zbor pentru baloane în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 71, 14.3.2018, p. 10, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/395 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/357 al Comisiei, JO L 67, 5.3.2020, p. 34, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/357 al Comisiei, JO L 67, 5.3.2020, p. 34,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1874 al Comisiei, JO L 378, 26.10.2021, p. 4. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1874 al Comisiei, JO L 378, 26.10.2021, p. 4.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1976 al Comisiei din 14 decembrie 2018 de stabilire a normelor detaliate pentru operarea planoarelor, precum și pentru acordarea de licențe de echipaj de zbor pentru planoare în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 326, 20.12.2018, p. 64, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1976 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/358 al Comisiei, JO L 67, 5.3.2020, p. 57, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/358 al Comisiei, JO L 67, 5.3.2020, p. 57,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1874 al Comisiei, JO L 378, 26.10.2021, p. 4. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1874 al Comisiei, JO L 378, 26.10.2021, p. 4.

Regulamentul (UE) 2019/494 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 martie 2019 privind anumite aspecte ale siguranței aviației, având în vedere retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 85 I, 27.3.2019, p. 11.

Regulamentul (UE) 2019/494

Regulamentul delegat (UE) 2019/945 al Comisiei din 12 martie 2019 privind sistemele de aeronave fără pilot la bord și operatorii de sisteme de aeronave fără pilot la bord din țări terțe, JO L 152, 11.6.2019, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul delegat (UE) 2019/945 al Comisiei

| — | Regulamentul delegat (UE) 2020/1058 al Comisiei din 27 aprilie 2020, JO L 232, 20.7.2020, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2020/1058 al Comisiei din 27 aprilie 2020, JO L 232, 20.7.2020, p. 1,

| — | Regulamentul delegat (UE) 2022/851 al Comisiei din 22 martie 2022, JO L 150, 1.6.2022, p. 21. |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2022/851 al Comisiei din 22 martie 2022, JO L 150, 1.6.2022, p. 21.

În ceea ce privește produsele enumerate la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/945, Elveția aplică actele menționate în prezentul regulament, astfel cum sunt incluse în prezenta anexă, inclusiv astfel cum se menționează mai jos, înțelegându-se, de asemenea, că a doua liniuță din anexă se aplică și acestor acte:

| — | Regulamentul (CE) nr. 765/2008 (2), astfel cum se menționează la articolul 3 punctul (9), la articolul 15, la articolul 19 alineatul (2) și la articolul 39 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2019/945, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 765/2008 (2), astfel cum se menționează la articolul 3 punctul (9), la articolul 15, la articolul 19 alineatul (2) și la articolul 39 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2019/945,

2

| — | Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 (3), astfel cum se menționează la articolul 3 punctul 20 și la articolul 37 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2019/945, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 (3), astfel cum se menționează la articolul 3 punctul 20 și la articolul 37 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2019/945,

3

| — | Directiva 2009/48/CE (4), astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (2) și la articolul 13 alineatul (2) litera (c), precum și în partea 1 punctul 10 din anexa la Regulamentul (UE) 2019/945, |
| --- | --- |

—

Directiva 2009/48/CE (4), astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (2) și la articolul 13 alineatul (2) litera (c), precum și în partea 1 punctul 10 din anexa la Regulamentul (UE) 2019/945,

4

| — | Directiva 2006/42/CE (5), astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/945, inclusiv:






  — | Directiva 73/23/CEE (6), astfel cum este menționată la articolul 1 alineatul (2) litera (k) din Directiva 2006/42/CE și la punctul 1.5.1 din anexa I la aceasta, având în vedere faptul că Directiva 73/23/CEE a fost abrogată, iar trimiterile la aceasta se interpretează ca trimiteri la dispozițiile relevante din Directiva 2014/35/UE (7), |
| --- | --- | --- |

—

Directiva 2006/42/CE (5), astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/945, inclusiv:

5

—

Directiva 73/23/CEE (6), astfel cum este menționată la articolul 1 alineatul (2) litera (k) din Directiva 2006/42/CE și la punctul 1.5.1 din anexa I la aceasta, având în vedere faptul că Directiva 73/23/CEE a fost abrogată, iar trimiterile la aceasta se interpretează ca trimiteri la dispozițiile relevante din Directiva 2014/35/UE (7),

6

7

| — | Regulamentul (UE) 2019/1020 (8), inclusiv trimiterile la acesta de la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2019/945 și de la articolele 35 și 36, ținând seama de faptul că trimiterile la dispozițiile eliminate din Regulamentul (CE) nr. 765/2008 se interpretează ca trimiteri la dispozițiile relevante din Regulamentul (UE) 2019/1020 (9), și inclusiv:






  — | Regulamentul (UE) 2019/515 (10), astfel cum se menționează la articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/1020, în ceea ce privește punctele de informare despre produse, |
| --- | --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2019/1020 (8), inclusiv trimiterile la acesta de la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2019/945 și de la articolele 35 și 36, ținând seama de faptul că trimiterile la dispozițiile eliminate din Regulamentul (CE) nr. 765/2008 se interpretează ca trimiteri la dispozițiile relevante din Regulamentul (UE) 2019/1020 (9), și inclusiv:

8

9

—

Regulamentul (UE) 2019/515 (10), astfel cum se menționează la articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/1020, în ceea ce privește punctele de informare despre produse,

10

| — | Regulamentul (CE) nr. 765/2008, astfel cum se menționează la articolul 11 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2019/1020, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 765/2008, astfel cum se menționează la articolul 11 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2019/1020,

| — | Directiva 2001/95/CE (11), astfel cum se menționează la articolul 20 alineatul (4) și la articolul 34 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2019/1020. |
| --- | --- |

—

Directiva 2001/95/CE (11), astfel cum se menționează la articolul 20 alineatul (4) și la articolul 34 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2019/1020.

11

Trimiterile la „Uniune” de la articolul 1 alineatul (1) (ultima parte a tezei), de la articolul 3 punctul 1, de la articolul 3 punctul 2, de la articolul 3 punctul 9, de la articolul 3 punctul 12 (prima parte a tezei), de la articolul 3 punctul 21, de la articolul 4 alineatul (1) (ultima parte a tezei), de la articolul 4 alineatul (2) litera (a), de la articolul 4 alineatul (2) litera (b), de la articolul 4 alineatul (2) litera (d), de la articolul 5 alineatul (2), de la articolul 6, de la articolul 21 alineatul (1) (ultima parte a tezei), de la articolul 29 alineatul (2) și de la articolul 31 alineatul (2) litera (p) din Regulamentul (UE) 2019/1020 se interpretează ca fiind aplicabile și Elveției.

Trimiterile la legislația Uniunii de la articolul 14 alineatul (2) și de la articolul 17 din Regulamentul (UE) 2019/1020 se interpretează, în ceea ce privește Elveția, ca trimiteri la legislația sa națională relevantă.

Se consideră că trimiterile la „Uniune” de la articolul 1 alineatul (2), de la articolul 2 alineatul (3), de la articolul 3 punctul 14, de la articolul 3 punctul 15, de la articolul 3 punctul 18, de la articolul 3 punctul 19, de la articolul 6 alineatul (1), de la articolul 7 alineatul (2) litera (a), de la articolul 8 alineatul (1), de la articolul 8 alineatul (2), de la articolul 9 alineatul (1), de la articolul 35 alineatul (1), de la articolul 36 alineatul (3), de la articolul 38 alineatul (2), articolul 41 alineatul (3) și din prima trimitere din titlul secțiunii 5 din Regulamentul (UE) 2019/945 se interpretează ca fiind aplicabile și Elveției.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/947 al Comisiei din 24 mai 2019 privind normele și procedurile de operare a aeronavelor fără pilot la bord, JO L 152, 11.6.2019, p. 45, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/947 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/639 al Comisiei din 12 mai 2020, JO L 150, 13.5.2020, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/639 al Comisiei din 12 mai 2020, JO L 150, 13.5.2020, p. 1,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/746 al Comisiei din 4 iunie 2020, JO L 176, 5.6.2020, p. 13, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/746 al Comisiei din 4 iunie 2020, JO L 176, 5.6.2020, p. 13,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1166 al Comisiei din 15 iulie 2021, JO L 253, 16.7.2021, p. 49, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1166 al Comisiei din 15 iulie 2021, JO L 253, 16.7.2021, p. 49,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/425 al Comisiei din 14 martie 2022, JO L 87, 15.3.2022, p. 20, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/425 al Comisiei din 14 martie 2022, JO L 87, 15.3.2022, p. 20,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/525 al Comisiei din 1 aprilie 2022, JO L 105, 4.4.2022, p. 3. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/525 al Comisiei din 1 aprilie 2022, JO L 105, 4.4.2022, p. 3.

În ceea ce privește sistemele de aeronave fără pilot la bord, Elveția aplică actele menționate în acest regulament, astfel cum sunt incluse în prezenta anexă, inclusiv astfel cum se menționează mai jos, înțelegându-se, de asemenea, că a doua liniuță din anexă se aplică și acestui act:

| — | Directiva 2009/48/CE (12), astfel cum se menționează la articolul 9 alineatul (2) litera (a) și la articolul 14 alineatul (5) litera (a) punctul (ii) din Regulamentul (UE) 2019/947. |
| --- | --- |

—

Directiva 2009/48/CE (12), astfel cum se menționează la articolul 9 alineatul (2) litera (a) și la articolul 14 alineatul (5) litera (a) punctul (ii) din Regulamentul (UE) 2019/947.

12

Trimiterea la Regulamentul (UE) 2016/679 (13) din UAS.SPEC.050 punctul 1 litera (a) subpunctul (iv) din partea B din anexa la Regulamentul (UE) 2019/947 se interpretează, în ceea ce privește Elveția, ca făcând trimitere la legislația sa națională relevantă.

13

Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1128 a Comisiei din 1 iulie 2019 privind drepturile de acces la recomandările privind siguranța și la răspunsurile la acestea stocate în Fișierul european centralizat și de abrogare a Deciziei 2012/780/UE (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 177, 2.7.2019, p. 112.

Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1128 a Comisiei

Regulamentul delegat (UE) 2020/2034 al Comisiei din 6 octombrie 2020 de completare a Regulamentului (UE) nr. 376/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul european comun de clasificare în funcție de risc (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 416, 11.12.2020, p. 1.

Regulamentul delegat (UE) 2020/2034 al Comisiei

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/664 al Comisiei din 22 aprilie 2021 privind un cadru de reglementare pentru U-space, JO L 139, 23.4.2021, p. 161, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/664 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 al Comisiei, JO L 31, 2.2.2023, p. 1. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 al Comisiei, JO L 31, 2.2.2023, p. 1.

4.   Securitatea aviației

Securitatea aviației

Regulamentul (CE) nr. 300/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2008 privind norme comune în domeniul securității aviației civile și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2320/2002 (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 97, 9.4.2008, p. 72, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (CE) nr. 300/2008

| — | Regulamentul (UE) nr. 18/2010 al Comisiei, JO L 7, 12.1.2010, p. 3. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 18/2010 al Comisiei, JO L 7, 12.1.2010, p. 3.

Regulamentul (CE) nr. 272/2009 al Comisiei din 2 aprilie 2009 de completare a standardelor de bază comune în domeniul securității aviației civile prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 300/2008 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 91, 3.4.2009, p. 7, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (CE) nr. 272/2009 al Comisiei

| — | Regulamentul (UE) nr. 297/2010 al Comisiei, JO L 90, 10.4.2010, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 297/2010 al Comisiei, JO L 90, 10.4.2010, p. 1,

| — | Regulamentul (UE) nr. 720/2011 al Comisiei, JO L 193, 23.7.2011, p. 19, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 720/2011 al Comisiei, JO L 193, 23.7.2011, p. 19,

| — | Regulamentul (UE) nr. 1141/2011 al Comisiei, JO L 293, 11.11.2011, p. 22, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1141/2011 al Comisiei, JO L 293, 11.11.2011, p. 22,

| — | Regulamentul (UE) nr. 245/2013 al Comisiei, JO L 77, 20.3.2013, p. 5. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 245/2013 al Comisiei, JO L 77, 20.3.2013, p. 5.

Regulamentul (UE) nr. 1254/2009 al Comisiei din 18 decembrie 2009 de stabilire a criteriilor care să permită statelor membre să deroge de la standardele de bază comune privind securitatea aviației civile și să adopte măsuri de securitate alternative, JO L 338, 19.12.2009, p. 17, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (UE) nr. 1254/2009 al Comisiei

| — | Regulamentul (UE) 2016/2096 al Comisiei, JO L 326, 1.12.2016, p. 7. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2016/2096 al Comisiei, JO L 326, 1.12.2016, p. 7.

Regulamentul (UE) nr. 72/2010 al Comisiei din 26 ianuarie 2010 de stabilire a procedurilor de efectuare a inspecțiilor Comisiei în domeniul securității aeronautice (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 23, 27.1.2010, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (UE) nr. 72/2010 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/472 al Comisiei, JO L 85, 1.4.2016, p. 28. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/472 al Comisiei, JO L 85, 1.4.2016, p. 28.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1998 al Comisiei din 5 noiembrie 2015 de stabilire a măsurilor detaliate de implementare a standardelor de bază comune în domeniul securității aviației (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 299, 14.11.2015, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1998 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2426 al Comisiei, JO L 334, 22.12.2015, p. 5, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2426 al Comisiei, JO L 334, 22.12.2015, p. 5,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/815 al Comisiei, JO L 122, 13.5.2017, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/815 al Comisiei, JO L 122, 13.5.2017, p. 1,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/55 al Comisiei, JO L 10, 13.1.2018, p. 5, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/55 al Comisiei, JO L 10, 13.1.2018, p. 5,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/103 al Comisiei, JO L 21, 24.1.2019, p. 13, astfel cum a fost modificat prin:






  — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/910 al Comisiei, JO L 208, 1.7.2020, p. 43, |
| --- | --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/103 al Comisiei, JO L 21, 24.1.2019, p. 13, astfel cum a fost modificat prin:

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/910 al Comisiei, JO L 208, 1.7.2020, p. 43,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/413 al Comisiei, JO L 73, 15.3.2019, p. 98, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/413 al Comisiei, JO L 73, 15.3.2019, p. 98,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1583 al Comisiei, JO L 246, 26.9.2019, p. 15, astfel cum a fost modificat prin:






  — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/910 al Comisiei, JO L 208, 1.7.2020, p. 43, |
| --- | --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1583 al Comisiei, JO L 246, 26.9.2019, p. 15, astfel cum a fost modificat prin:

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/910 al Comisiei, JO L 208, 1.7.2020, p. 43,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/111 al Comisiei, JO L 21, 27.1.2020, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/111 al Comisiei, JO L 21, 27.1.2020, p. 1,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/910 al Comisiei, JO L 208, 1.7.2020, p. 43, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/910 al Comisiei, JO L 208, 1.7.2020, p. 43,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/255 al Comisiei, JO L 58, 19.2.2021, p. 23; punctele 15, 18-19 și 32 din anexa la Regulamentul (UE) 2021/255 se aplică în Elveția începând de la 11.3.2021, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/255 al Comisiei, JO L 58, 19.2.2021, p. 23; punctele 15, 18-19 și 32 din anexa la Regulamentul (UE) 2021/255 se aplică în Elveția începând de la 11.3.2021,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/421 al Comisiei, JO L 87, 15.3.2022, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/421 al Comisiei, JO L 87, 15.3.2022, p. 1,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/463 al Comisiei, JO L 94, 23.3.2022, p. 3, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/463 al Comisiei, JO L 94, 23.3.2022, p. 3,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1174 al Comisiei, JO L 183, 8.7.2022, p. 35, cu excepția noului punct 11.1.1 litera (b) din anexa la Regulamentul (UE) 2015/1998, astfel cum se prevede la numărul 35 din anexa la Regulamentul (UE) 2022/1174, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1174 al Comisiei, JO L 183, 8.7.2022, p. 35, cu excepția noului punct 11.1.1 litera (b) din anexa la Regulamentul (UE) 2015/1998, astfel cum se prevede la numărul 35 din anexa la Regulamentul (UE) 2022/1174,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/566 al Comisiei, JO L 74, 13.3.2023, p. 47. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/566 al Comisiei, JO L 74, 13.3.2023, p. 47.

Decizia de punere în aplicare C(2015) 8005 a Comisiei din 16 noiembrie 2015 de stabilire a măsurilor detaliate de implementare a standardelor de bază comune privind securitatea aviației care conțin informațiile menționate la articolul 18 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 300/2008 (nepublicată în JO) astfel cum a fost modificată prin:

Decizia de punere în aplicare C(2015) 8005 a Comisiei

| — | Decizia de punere în aplicare C(2017) 3030 a Comisiei, |
| --- | --- |

—

Decizia de punere în aplicare C(2017) 3030 a Comisiei,

| — | Decizia de punere în aplicare C(2018) 4857 a Comisiei, |
| --- | --- |

—

Decizia de punere în aplicare C(2018) 4857 a Comisiei,

| — | Decizia de punere în aplicare C(2019) 132 a Comisiei, astfel cum a fost modificată prin:






  — | Decizia de punere în aplicare C(2020) 4241 a Comisiei, |
| --- | --- | --- |

—

Decizia de punere în aplicare C(2019) 132 a Comisiei, astfel cum a fost modificată prin:

—

Decizia de punere în aplicare C(2020) 4241 a Comisiei,

| — | Decizia de punere în aplicare C(2021) 0996 a Comisiei, |
| --- | --- |

—

Decizia de punere în aplicare C(2021) 0996 a Comisiei,

| — | Decizia de punere în aplicare C(2022) 4638 a Comisiei, |
| --- | --- |

—

Decizia de punere în aplicare C(2022) 4638 a Comisiei,

| — | Decizia de punere în aplicare C(2023) 1569 a Comisiei. |
| --- | --- |

—

Decizia de punere în aplicare C(2023) 1569 a Comisiei.

Decizia (UE) 2021/2147 a Comisiei din 3 decembrie 2021 privind aprobarea echipamentelor de securitate a aviației civile cărora li s-a acordat „marca UE”, JO L 433, 6.12.2021, p. 25.

Decizia (UE) 2021/2147 a Comisiei

5.   Managementul traficului aerian

Managementul traficului aerian

Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic European (regulament-cadru) (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 96, 31.3.2004, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (CE) nr. 549/2004

| — | Regulamentul (CE) nr. 1070/2009, JO L 300, 14.11.2009, p. 34. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1070/2009, JO L 300, 14.11.2009, p. 34.

În Elveția, Comisia beneficiază de competențele care îi sunt conferite în temeiul articolelor 6, 8, 10, 11 și 12.

Articolul 10 se modifică după cum urmează:

La alineatul (2), cuvintele „la nivel comunitar” se înlocuiesc cu cuvintele „la nivel comunitar, cu participarea Elveției”.

În pofida adaptării orizontale menționate la a doua liniuță din anexa la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian, se consideră că trimiterile la „statele membre” prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 sau în dispozițiile Deciziei 1999/468/CE menționate în dispoziția respectivă nu se aplică Elveției.

Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind prestarea de servicii de navigație aeriană în cerul unic European (regulament privind prestarea de servicii) (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 96, 31.3.2004, p. 10, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (CE) nr. 550/2004

| — | Regulamentul (CE) nr. 1070/2009, JO L 300, 14.11.2009, p. 34. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1070/2009, JO L 300, 14.11.2009, p. 34.

În Elveția, Comisia beneficiază de competențele care îi sunt conferite în temeiul articolelor 9a, 9b, 15, 15a, 16 și 17.

În sensul prezentului acord, dispozițiile regulamentului se modifică după cum urmează:

| (a) | articolul 3 se modifică după cum urmează:
  la alineatul (2), după cuvintele „Comunității” și „Comunitate”, se inserează cuvintele „și Elveției” și „și în Elveția”; |
| --- | --- |

(a)

articolul 3 se modifică după cum urmează:

la alineatul (2), după cuvintele „Comunității” și „Comunitate”, se inserează cuvintele „și Elveției” și „și în Elveția”;

| (b) | articolul 7 se modifică după cum urmează:
  la alineatele (1) și (6), după cuvântul „Comunității”, se inserează cuvintele „și Elveției”; |
| --- | --- |

(b)

articolul 7 se modifică după cum urmează:

la alineatele (1) și (6), după cuvântul „Comunității”, se inserează cuvintele „și Elveției”;

| (c) | articolul 8 se modifică după cum urmează:
  la alineatul (1), după cuvintele „Comunității” și „Comunitate”, se inserează cuvintele „și Elveției” și „și în Elveția”; |
| --- | --- |

(c)

articolul 8 se modifică după cum urmează:

la alineatul (1), după cuvintele „Comunității” și „Comunitate”, se inserează cuvintele „și Elveției” și „și în Elveția”;

| (d) | articolul 10 se modifică după cum urmează:
  la alineatul (1), după cuvintele „Comunității” și „Comunitate”, se inserează cuvintele „și Elveției” și „și în Elveția”; |
| --- | --- |

(d)

articolul 10 se modifică după cum urmează:

la alineatul (1), după cuvintele „Comunității” și „Comunitate”, se inserează cuvintele „și Elveției” și „și în Elveția”;

| (e) | articolul 16 alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   Comisia notifică decizia sa statelor membre și informează prestatorul de servicii cu privire la aceasta, în măsura în care prestatorul este implicat legal.” |
| --- | --- |

(e)

articolul 16 alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Comisia notifică decizia sa statelor membre și informează prestatorul de servicii cu privire la aceasta, în măsura în care prestatorul este implicat legal.”

Regulamentul (CE) nr. 551/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind organizarea și utilizarea spațiului aerian în cerul unic European (regulament privind spațiul aerian) (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 96, 31.3.2004, p. 20, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (CE) nr. 551/2004

| — | Regulamentul (CE) nr. 1070/2009, JO L 300, 14.11.2009, p. 34. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1070/2009, JO L 300, 14.11.2009, p. 34.

În Elveția, Comisia beneficiază de competențele care îi sunt conferite în temeiul articolelor 3a, 6 și 10.

Regulamentul (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind interoperabilitatea rețelei europene de gestionare a traficului aerian (regulament privind interoperabilitatea) (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 96, 31.3.2004, p. 26, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (CE) nr. 552/2004

| — | Regulamentul (CE) nr. 1070/2009, JO L 300, 14.11.2009, p. 34. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1070/2009, JO L 300, 14.11.2009, p. 34.

| — | În Elveția, Comisia beneficiază de competențele care îi sunt conferite în temeiul articolului 4, al articolului 7 și al articolului 10 alineatul (3). |
| --- | --- |

—

În Elveția, Comisia beneficiază de competențele care îi sunt conferite în temeiul articolului 4, al articolului 7 și al articolului 10 alineatul (3).

În sensul prezentului acord, dispozițiile regulamentului se modifică după cum urmează:

| (a) | articolul 5 se modifică după cum urmează:
  la alineatul (2), după cuvântul „Comunitate”, se inserează cuvintele „sau în Elveția”; |
| --- | --- |

(a)

articolul 5 se modifică după cum urmează:

la alineatul (2), după cuvântul „Comunitate”, se inserează cuvintele „sau în Elveția”;

| (b) | articolul 7 se modifică după cum urmează:
  la alineatul (4), după cuvântul „Comunitate”, se inserează cuvintele „sau în Elveția”; |
| --- | --- |

(b)

articolul 7 se modifică după cum urmează:

la alineatul (4), după cuvântul „Comunitate”, se inserează cuvintele „sau în Elveția”;

| (c) | anexa III se modifică după cum urmează:
  la secțiunea 3, la a doua și la ultima liniuță, după cuvântul „Comunitate”, se inserează cuvintele „sau în Elveția”. |
| --- | --- |

(c)

anexa III se modifică după cum urmează:

la secțiunea 3, la a doua și la ultima liniuță, după cuvântul „Comunitate”, se inserează cuvintele „sau în Elveția”.

În conformitate cu articolul 139 din Regulamentul (UE) 2018/1139, Regulamentul (CE) nr. 552/2004 se abrogă cu efect de la 11 septembrie 2018. Cu toate acestea, articolele 4, 5, 6, 6a și 7 din regulamentul respectiv și anexele III și IV la acesta continuă să se aplice până la data aplicării actelor delegate menționate la articolul 47 din Regulamentul (UE) 1139/2018 și în măsura în care aceste acte vizează obiectul dispozițiilor relevante din Regulamentul (CE) nr. 552/2004, și în orice caz până cel târziu la 12 septembrie 2023.

Regulamentul (CE) nr. 2150/2005 al Comisiei din 23 decembrie 2005 de stabilire a unor norme comune pentru utilizarea flexibilă a spațiului aerian (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 342, 24.12.2005, p. 20.

Regulamentul (CE) nr. 2150/2005 al Comisiei

Regulamentul (CE) nr. 1033/2006 al Comisiei din 4 iulie 2006 de stabilire a cerințelor privind procedurile pentru planurile de zbor în faza premergătoare zborului pentru cerul unic European (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 186, 7.7.2006, p. 46, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (CE) nr. 1033/2006 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei, JO L 281, 13.10.2012, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei, JO L 281, 13.10.2012, p. 1,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 428/2013 al Comisiei, JO L 127, 9.5.2013, p. 23, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 428/2013 al Comisiei, JO L 127, 9.5.2013, p. 23,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2120 al Comisiei, JO L 329, 3.12.2016, p. 70, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2120 al Comisiei, JO L 329, 3.12.2016, p. 70,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/139 al Comisiei, JO L 25, 30.1.2018, p. 4. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/139 al Comisiei, JO L 25, 30.1.2018, p. 4.

Regulamentul (CE) nr. 1032/2006 al Comisiei din 6 iulie 2006 de stabilire a cerințelor aplicabile sistemelor automate pentru schimbul datelor de zbor în scopul notificării, al coordonării și al transferului zborurilor între unități de control al traficului aerian (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 186, 7.7.2006, p. 27, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (CE) nr. 1032/2006 al Comisiei

| — | Regulamentul (CE) nr. 30/2009 al Comisiei, JO L 13, 17.1.2009, p. 20. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 30/2009 al Comisiei, JO L 13, 17.1.2009, p. 20.

Regulamentul (CE) nr. 219/2007 al Consiliului din 27 februarie 2007 privind înființarea unei întreprinderi comune pentru realizarea sistemului european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR), JO L 64, 2.3.2007, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (CE) nr. 219/2007 al Consiliului

| — | Regulamentul (CE) nr. 1361/2008 al Consiliului, JO L 352, 31.12.2008, p. 12, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1361/2008 al Consiliului, JO L 352, 31.12.2008, p. 12,

| — | Regulamentul (UE) nr. 721/2014 al Consiliului, JO L 192, 1.7.2014, p. 1. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 721/2014 al Consiliului, JO L 192, 1.7.2014, p. 1.

Regulamentul (CE) nr. 633/2007 al Comisiei din 7 iunie 2007 de stabilire a cerințelor pentru aplicarea unui protocol de transfer al mesajelor de zbor folosit în scopul notificării, al coordonării și al transferului zborurilor între unitățile de control al traficului aerian (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 146, 8.6.2007, p. 7, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (CE) nr. 633/2007 al Comisiei

| — | Regulamentul (UE) nr. 283/2011 al Comisiei, JO L 77, 23.3.2011, p. 23. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 283/2011 al Comisiei, JO L 77, 23.3.2011, p. 23.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 al Comisiei din 1 martie 2017 de stabilire a unor cerințe comune pentru furnizorii de management al traficului aerian/servicii de navigație aeriană și de alte funcții ale rețelei de management al traficului aerian și pentru supravegherea acestora, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 482/2008, a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 1034/2011, (UE) nr. 1035/2011 și (UE) 2016/1377, precum și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 677/2011 (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 62, 8.3.2017, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/469 al Comisiei, JO L 104, 3.4.2020, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:






  — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1177 al Comisiei, JO L 259, 10.8.2020, p. 12, |
| --- | --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/469 al Comisiei, JO L 104, 3.4.2020, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1177 al Comisiei, JO L 259, 10.8.2020, p. 12,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/665 al Comisiei, JO L 139, 23.4.2021, p. 184, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/665 al Comisiei, JO L 139, 23.4.2021, p. 184,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1338 al Comisiei, JO L 289, 12.8.2021, p. 12, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1338 al Comisiei, JO L 289, 12.8.2021, p. 12,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/938 al Comisiei, JO L 209, 10.8.2022, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/938 al Comisiei, JO L 209, 10.8.2022, p. 1,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2345 al Comisiei, JO L 311, 2.12.2022, p. 58, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2345 al Comisiei, JO L 311, 2.12.2022, p. 58,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 al Comisiei, JO L 31, 2.2.2023, p. 1. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 al Comisiei, JO L 31, 2.2.2023, p. 1.

Regulamentul (CE) nr. 29/2009 al Comisiei din 16 ianuarie 2009 de stabilire a cerințelor privind serviciile de legături de date pentru cerul unic european (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 13, 17.1.2009, p. 3, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (CE) nr. 29/2009 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/310 al Comisiei, JO L 56, 27.2.2015, p. 30, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/310 al Comisiei, JO L 56, 27.2.2015, p. 30,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1170 al Comisiei, JO L 183, 9.7.2019, p. 6, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1170 al Comisiei, JO L 183, 9.7.2019, p. 6,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/208 al Comisiei, JO L 43, 17.2.2020, p. 72. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/208 al Comisiei, JO L 43, 17.2.2020, p. 72.

În sensul prezentului acord, textul regulamentului se citește cu următoarea adaptare:

în anexa I partea A, se adaugă cuvintele „Elveția UIR”.

Regulamentul (CE) nr. 262/2009 al Comisiei din 30 martie 2009 de stabilire a cerințelor pentru alocarea și utilizarea coordonată a codurilor de interogator în mod S pentru Cerul unic european (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 84, 31.3.2009, p. 20, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (CE) nr. 262/2009 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2345 al Comisiei, JO L 348, 21.12.2016, p. 11. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2345 al Comisiei, JO L 348, 21.12.2016, p. 11.

Regulamentul (UE) nr. 255/2010 al Comisiei din 25 martie 2010 de stabilire a unor norme comune privind managementul fluxului de trafic aerian (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 80, 26.3.2010, p. 10, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (UE) nr. 255/2010 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei, JO L 281, 13.10.2012, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei, JO L 281, 13.10.2012, p. 1,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1006 al Comisiei, JO L 165, 23.6.2016, p. 8, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1006 al Comisiei, JO L 165, 23.6.2016, p. 8,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2159 al Comisiei, JO L 304, 21.11.2017, p. 45. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2159 al Comisiei, JO L 304, 21.11.2017, p. 45.

Decizia C(2010) 5134 a Comisiei din 29 iulie 2010 privind desemnarea organismului de evaluare a performanțelor cerului unic european (nepublicată în JO).

Decizia C(2010) 5134 a Comisiei

Regulamentul (UE) nr. 176/2011 al Comisiei din 24 februarie 2011 privind informațiile care trebuie furnizate înainte de instituirea și modificarea unui bloc funcțional de spațiu aerian, JO L 51, 25.2.2011, p. 2.

Regulamentul (UE) nr. 176/2011 al Comisiei

Decizia C(2011) 4130 a Comisiei din 7 iulie 2011 de numire a administratorului rețelei pentru funcțiile rețelei de management al traficului aerian (ATM) a cerului unic european (Text cu relevanță pentru SEE) (nepublicată în JO).

Decizia C(2011) 4130 a Comisiei

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1206/2011 al Comisiei din 22 noiembrie 2011 de stabilire a cerințelor privind identificarea aeronavelor în scopul supravegherii pentru cerul unic european (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 305, 23.11.2011, p. 23, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1206/2011 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/587 al Comisiei, JO L 138, 30.4.2020, p. 1. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/587 al Comisiei, JO L 138, 30.4.2020, p. 1.

În sensul prezentului acord, textul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1206/2011 se citește cu următoarea adaptare:

| | în anexa I se adaugă cuvintele „Elveția UIR”. |
| --- | --- |

în anexa I se adaugă cuvintele „Elveția UIR”.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1207/2011 al Comisiei din 22 noiembrie 2011 de stabilire a cerințelor pentru performanța și interoperabilitatea funcției de supraveghere în cadrul Cerului unic european (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 305, 23.11.2011, p. 35, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1207/2011 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1028/2014 al Comisiei, JO L 284, 30.9.2014, p. 7, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1028/2014 al Comisiei, JO L 284, 30.9.2014, p. 7,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/386 al Comisiei, JO L 59, 7.3.2017, p. 34, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/386 al Comisiei, JO L 59, 7.3.2017, p. 34,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/587 al Comisiei, JO L 138, 30.4.2020, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/587 al Comisiei, JO L 138, 30.4.2020, p. 1,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2 al Comisiei, JO L 1, 5.1.2022, p. 1. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2 al Comisiei, JO L 1, 5.1.2022, p. 1.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei din 26 septembrie 2012 de stabilire a regulilor comune ale aerului și a dispozițiilor operaționale privind serviciile și procedurile din navigația aeriană și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1035/2011 și a Regulamentelor (CE) nr. 1265/2007, (CE) nr. 1794/2006, (CE) nr. 730/2006, (CE) nr. 1033/2006 și (UE) nr. 255/2010 (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 281, 13.10.2012, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei

| — | Regulamentul (UE) 2015/340 al Comisiei, JO L 63, 6.3.2015, p. 1, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2015/340 al Comisiei, JO L 63, 6.3.2015, p. 1,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1185 al Comisiei, JO L 196, 21.7.2016, p. 3, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1185 al Comisiei, JO L 196, 21.7.2016, p. 3,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/835 al Comisiei, JO L 124, 17.5.2017, p. 35, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/835 al Comisiei, JO L 124, 17.5.2017, p. 35,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/469 al Comisiei, JO L 104, 3.4.2020, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:






  — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1177 al Comisiei, JO L 259, 10.8.2020, p. 12, |
| --- | --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/469 al Comisiei, JO L 104, 3.4.2020, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1177 al Comisiei, JO L 259, 10.8.2020, p. 12,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/886 al Comisiei, JO L 205, 29.6.2020, p. 14, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/886 al Comisiei, JO L 205, 29.6.2020, p. 14,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/666 al Comisiei, JO L 139, 23.4.2021, p. 187. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/666 al Comisiei, JO L 139, 23.4.2021, p. 187.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 al Comisiei din 16 noiembrie 2012 de stabilire a cerințelor privind ecartul dintre canalele de voce pentru cerul unic european (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 320, 17.11.2012, p. 14, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 657/2013 al Comisiei, JO L 190, 11.7.2013, p. 37, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 657/2013 al Comisiei, JO L 190, 11.7.2013, p. 37,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2345 al Comisiei, JO L 348, 21.12.2016, p. 11, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2345 al Comisiei, JO L 348, 21.12.2016, p. 11,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2160 al Comisiei, JO L 304, 21.11.2017, p. 47. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2160 al Comisiei, JO L 304, 21.11.2017, p. 47.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013 al Comisiei din 3 mai 2013 privind definirea proiectelor comune, instituirea guvernanței și identificarea stimulentelor pentru sprijinirea implementării Planului general european de management al traficului aerian (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 123, 4.5.2013, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/116 al Comisiei, JO L 36, 2.2.2021, p. 10. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/116 al Comisiei, JO L 36, 2.2.2021, p. 10.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/116 al Comisiei din 1 februarie 2021 privind instituirea primului proiect comun care sprijină punerea în aplicare a Planului general european de management al traficului aerian prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului, de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013 al Comisiei și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 716/2014 al Comisiei (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 36, 2.2.2021, p. 10.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/116 al Comisiei

În sensul prezentului acord, anexa la regulament se citește cu următoarele adaptări:

| (a) | după punctul 1.2.1 litera (r) se adaugă următoarea literă: „(s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

(a)

după punctul 1.2.1 litera (r) se adaugă următoarea literă: „(s) Zürich Kloten”

| (b) | după punctul 2.2.1 litera (r) se adaugă următoarea literă: „(s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

(b)

după punctul 2.2.1 litera (r) se adaugă următoarea literă: „(s) Zürich Kloten”

| (c) | după punctul 2.2.2 litera (r) se adaugă următoarea literă: „(s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

(c)

după punctul 2.2.2 litera (r) se adaugă următoarea literă: „(s) Zürich Kloten”

| (d) | după punctul 2.2.3 litera (bb) se adaugă următoarele litere: „(cc) Geneva; (dd) Zürich Kloten”. |
| --- | --- |

(d)

după punctul 2.2.3 litera (bb) se adaugă următoarele litere: „(cc) Geneva; (dd) Zürich Kloten”.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1048 al Comisiei din 18 iulie 2018 de stabilire a cerințelor de utilizare a spațiului aerian și a unor proceduri de operare în ceea ce privește navigația bazată pe performanțe, JO L 189, 26.7.2018, p. 3.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1048 al Comisiei

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/123 al Comisiei din 24 ianuarie 2019 de stabilire a normelor de punere în aplicare a funcțiilor rețelei de management al traficului aerian (ATM) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 677/2011 al Comisiei (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 28, 31.1.2019, p. 1.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/123 al Comisiei

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/317 al Comisiei din 11 februarie 2019 de instituire a unui sistem de performanță și de tarifare în cadrul cerului unic european și de abrogare a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 390/2013 și (UE) nr. 391/2013 (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 56, 25.2.2019, p. 1, astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/317 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1880 al Comisiei, JO L 380, 27.10.2021, p. 1. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1880 al Comisiei, JO L 380, 27.10.2021, p. 1.

Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/709 a Comisiei din 6 mai 2019 privind numirea administratorului de rețea pentru funcțiile rețelei de management al traficului aerian (ATM) în cadrul cerului unic european [notificată cu numărul C(2019) 3228], JO L 120, 8.5.2019, p. 27.

Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/709 a Comisiei

Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/891 a Comisiei din 2 iunie 2021 de stabilire a obiectivelor revizuite de performanță la nivelul Uniunii aferente rețelei de management al traficului aerian pentru a treia perioadă de referință (2020-2024) și de abrogare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2019/903 (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 195, 3.6.2021, p. 3.

Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/891 a Comisiei

Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/2167 a Comisiei din 17 decembrie 2019 de aprobare a planului strategic al rețelei pentru funcțiile rețelei de management al traficului aerian al cerului unic european pentru perioada 2020-2029, JO L 328, 18.12.2019, p. 89.

Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/2167 a Comisiei

Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/2168 a Comisiei din 17 decembrie 2019 privind numirea președintelui, a membrilor și a supleanților acestora în cadrul Consiliului de administrare a rețelei și a membrilor și a supleanților acestora în cadrul Celulei Europene de Coordonare a Crizelor din Aviație pentru funcțiile rețelei de management al traficului aerian pentru a treia perioadă de referință 2020-2024, JO L 328, 18.12.2019, p. 90.

Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/2168 a Comisiei

Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/2012 a Comisiei din 29 noiembrie 2019 privind derogările acordate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 29/2009 al Comisiei de stabilire a cerințelor privind serviciile de legături de date pentru cerul unic european (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 312, 3.12.2019, p. 95.

Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/2012 a Comisiei

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1627 al Comisiei din 3 noiembrie 2020 privind măsurile excepționale pentru a treia perioadă de referință (2020-2024) a sistemului de performanță și de tarifare din cadrul Cerului unic european luate în contextul pandemiei de COVID-19, JO L 366, 4.11.2020, p. 7.

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1627 al Comisiei

6.   Mediu și zgomot

Mediu și zgomot

Directiva 2002/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 martie 2002 privind stabilirea normelor și a procedurilor cu privire la introducerea restricțiilor de exploatare referitoare la zgomot pe aeroporturile comunitare (Text cu relevanță pentru SEE) (articolele 1-12 și 14-18), JO L 85, 28.3.2002, p. 40.

Directiva 2002/30/CE

[Se aplică modificările la anexa I, care decurg din anexa II capitolul 8 (Politica în domeniul transporturilor) secțiunea G (Transportul aerian) punctul 2 din Actul privind condițiile de aderare a Republicii Cehe, Republicii Estonia, Republicii Cipru, Republicii Letonia, Republicii Lituania, Ungariei, Republicii Malta, Republicii Polone, Republicii Slovenia și Republicii Slovace și adaptările tratatelor care stau la baza Uniunii Europene].

Directiva 2006/93/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind reglementarea exploatării avioanelor care intră sub incidența părții a II-a, capitolul 3, volumul 1 din anexa 16 la Convenția privind aviația civilă internațională, a doua ediție (1988) (versiune codificată) (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 374, 27.12.2006, p. 1.

Directiva 2006/93/CE

7.   Protecția consumatorilor

Protecția consumatorilor

Directiva 90/314/CEE a Consiliului din 13 iunie 1990 privind pachetele de servicii pentru călătorii, vacanțe și circuite, JO L 158, 23.6.1990, p. 59 (articolele 1-10).

Directiva 90/314/CEE a Consiliului

Directiva 93/13/CEE a Consiliului din 5 aprilie 1993 privind clauzele abuzive în contractele încheiate cu consumatorii, JO L 95, 21.4.1993, p. 29 (articolele 1-11), astfel cum a fost modificată prin:

Directiva 93/13/CEE a Consiliului

| — | Directiva 2011/83/UE, JO L 304, 22.11.2011. p. 64. |
| --- | --- |

—

Directiva 2011/83/UE, JO L 304, 22.11.2011. p. 64.

Regulamentul (CE) nr. 2027/97 al Consiliului din 9 octombrie 1997 privind răspunderea operatorilor de transport aerian privind transportul aerian al pasagerilor și al bagajelor acestora, JO L 285, 17.10.1997, p. 1 (articolele 1-8), astfel cum a fost modificat prin:

Regulamentul (CE) nr. 2027/97 al Consiliului

| — | Regulamentul (CE) nr. 889/2002, JO L 140, 30.5.2002, p. 2. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 889/2002, JO L 140, 30.5.2002, p. 2.

Regulamentul (CE) nr. 261/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 februarie 2004 de stabilire a unor norme comune în materie de compensare și de asistență a pasagerilor în eventualitatea refuzului la îmbarcare și anulării sau întârzierii prelungite a zborurilor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 295/91 (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 46, 17.2.2004, p. 1.

Regulamentul (CE) nr. 261/2004

(articolele 1-18).

Regulamentul (CE) nr. 1107/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind drepturile persoanelor cu handicap și ale persoanelor cu mobilitate redusă pe durata călătoriei pe calea aerului (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 204, 26.7.2006, p. 1.

Regulamentul (CE) nr. 1107/2006

8.   Diverse

Diverse

Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 283, 31.10.2003, p. 51.

Directiva 2003/96/CE a Consiliului

[articolul 14 alineatul (1) litera (b) și articolul 14 alineatul (2)].

9.   Anexe:

Anexe:

| A | : | Protocol privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene |
| --- | --- | --- |
| B | : | Dispoziții privind controlul financiar pe care îl exercită Uniunea Europeană în privința participanților elvețieni la activitățile AESA |

A

:

Protocol privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene

B

:

Dispoziții privind controlul financiar pe care îl exercită Uniunea Europeană în privința participanților elvețieni la activitățile AESA

ANEXA A

PROTOCOLUL PRIVIND PRIVILEGIILE ȘI IMUNITĂȚILE UNIUNII EUROPENE

ÎNALTELE PĂRȚI CONTRACTANTE,

ÎNTRUCÂT, în conformitate cu articolul 343 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și cu articolul 191 din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice („CEEA”), Uniunea Europeană și CEEA beneficiază pe teritoriul statelor membre de privilegiile și imunitățile necesare pentru îndeplinirea misiunii lor,

AU CONVENIT cu privire la următoarele dispoziții, care se anexează la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice:

CAPITOLUL I

PATRIMONIU, BUNURI FIXE, ACTIVE ȘI OPERAȚIUNI ALE UNIUNII EUROPENE

Articolul 1

Spațiile și clădirile Uniunii sunt inviolabile. Acestea sunt exceptate de la percheziție, rechiziție, confiscare sau expropriere. Patrimoniul și activele Uniunii nu pot face obiectul niciunei măsuri administrative sau judiciare de constrângere fără autorizație din partea Curții de Justiție.

Articolul 2

Arhivele Uniunii sunt inviolabile.

Articolul 3

Uniunea, activele, veniturile și alte bunuri ale acesteia sunt scutite de orice impozite directe.

Guvernele statelor membre iau, ori de câte ori este posibil, măsuri corespunzătoare în vederea anulării sau rambursării sumei reprezentând impozitele indirecte și taxele pe vânzări care intră în prețul bunurilor fixe și mobile atunci când Uniunea, pentru uz oficial, face achiziții importante al căror preț cuprinde impuneri și taxe de această natură. Totuși, aplicarea acestor măsuri nu trebuie să aibă drept efect denaturarea concurenței în cadrul Uniunii.

Nu se acordă nicio scutire cu privire la impozitele, taxele și impunerile care nu constituie decât simpla remunerare a serviciilor de utilitate publică.

Articolul 4

Uniunea este scutită de orice taxe vamale, interdicții și restricții la importul și exportul articolelor destinate uzului lor oficial: articolele astfel importate nu vor fi cedate cu titlu oneros sau gratuit pe teritoriul țării în care sunt introduse, decât în condiții permise de guvernul acelei țări.

Uniunea este, de asemenea, scutită de orice taxe vamale, interdicții și restricții la importul și exportul publicațiilor sale.

CAPITOLUL II

COMUNICAREA ȘI PERMISELE DE LIBERĂ TRECERE

COMUNICAREA ȘI PERMISELE DE LIBERĂ TRECERE

Articolul 5

Pentru comunicările oficiale și transmiterea tuturor documentelor aferente, instituțiile Uniunii beneficiază, pe teritoriul fiecărui stat membru, de regimul acordat de către statul respectiv misiunilor diplomatice.

Corespondența oficială, precum și celelalte informații oficiale ale instituțiilor Uniunii nu pot fi cenzurate.

Articolul 6

Președinții instituțiilor Uniunii pot emite pentru membrii și agenții acestor instituții permise de liberă trecere a căror formă este stabilită de către Consiliu, hotărând cu majoritate simplă, și care sunt recunoscute cu titlu valabil de liberă circulație de către autoritățile statelor membre. Aceste permise de liberă trecere se eliberează funcționarilor și altor agenți, în condițiile prevăzute de statutul funcționarilor Uniunii și de regimul aplicabil celorlalți agenți.

Comisia poate încheia acorduri în vederea recunoașterii acestor permise de liberă trecere cu titlu valabil de liberă circulație pe teritoriul statelor terțe.

CAPITOLUL III

MEMBRII PARLAMENTUL EUROPEAN

MEMBRII PARLAMENTUL EUROPEAN

Articolul 7

Nu se impun niciun fel de restricții administrative sau de altă natură în privința liberei circulații a membrilor Parlamentului European spre locul de desfășurare a reuniunii Parlamentului European sau la întoarcere.

Membrii Parlamentului European beneficiază în privința formalităților vamale și a controlului valutar:

| (a) | din partea propriului guvern, de aceleași facilități precum cele recunoscute înalților funcționari aflați în străinătate în misiune oficială temporară; |
| --- | --- |

(a)

din partea propriului guvern, de aceleași facilități precum cele recunoscute înalților funcționari aflați în străinătate în misiune oficială temporară;

| (b) | din partea guvernelor celorlalte state membre, de aceleași facilități precum cele recunoscute reprezentanților guvernelor străine în misiune oficială temporară. |
| --- | --- |

(b)

din partea guvernelor celorlalte state membre, de aceleași facilități precum cele recunoscute reprezentanților guvernelor străine în misiune oficială temporară.

Articolul 8

Membrii Parlamentului European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți datorită opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor.

Articolul 9

Pe durata sesiunilor Parlamentului European, membrii acestuia beneficiază:

| (a) | pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor parlamentului propriei țări; |
| --- | --- |

(a)

pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor parlamentului propriei țări;

| (b) | pe teritoriul oricărui alt stat membru, de imunitate față de orice măsură de detenție și de imunitate de jurisdicție. |
| --- | --- |

(b)

pe teritoriul oricărui alt stat membru, de imunitate față de orice măsură de detenție și de imunitate de jurisdicție.

Imunitatea este valabilă inclusiv pe perioada deplasării la locul reuniunii Parlamentului European, cât și la întoarcere.

Imunitatea nu poate fi invocată în caz de flagrant delict și nici nu poate constitui o piedică pentru Parlamentul European de a ridica imunitatea unuia dintre membri.

CAPITOLUL IV

REPREZENTANȚII STATELOR MEMBRE CARE PARTICIPĂ LA LUCRĂRILE INSTITUȚIILOR UNIUNII EUROPENE

REPREZENTANȚII STATELOR MEMBRE CARE PARTICIPĂ LA LUCRĂRILE INSTITUȚIILOR UNIUNII EUROPENE

Articolul 10

Reprezentanții statelor membre care participă la lucrările instituțiilor Uniunii, consilierii acestora și experții tehnici beneficiază, pe perioada exercitării funcțiilor lor, a călătoriei spre locul de desfășurare a reuniunii și retur, de privilegiile, imunitățile sau facilitățile obișnuite.

Prezentul articol se aplică, de asemenea, membrilor organelor consultative ale Uniunii.

CAPITOLUL V

FUNCȚIONARII ȘI CEILALȚI AGENȚI AI UNIUNII EUROPENE

FUNCȚIONARII ȘI CEILALȚI AGENȚI AI UNIUNII EUROPENE

Articolul 11

Pe teritoriul fiecăruia dintre statele membre și indiferent de cetățenia lor, funcționarii și ceilalți agenți ai Uniunii:

| (a) | beneficiază de imunitate de jurisdicție pentru actele îndeplinite de aceștia, inclusiv afirmațiile scrise sau verbale în calitatea lor oficială, sub rezerva aplicării dispozițiilor din tratatele care reglementează, pe de o parte, răspunderea funcționarilor și a celorlalți agenți față de Uniune și, pe de altă parte, competența Curții de Justiție a Uniunii Europene de a decide asupra litigiilor dintre Uniune și funcționarii, respectiv alți agenți ai Uniunii; aceștia beneficiază de imunitate și după încetarea funcțiilor lor; |
| --- | --- |

(a)

beneficiază de imunitate de jurisdicție pentru actele îndeplinite de aceștia, inclusiv afirmațiile scrise sau verbale în calitatea lor oficială, sub rezerva aplicării dispozițiilor din tratatele care reglementează, pe de o parte, răspunderea funcționarilor și a celorlalți agenți față de Uniune și, pe de altă parte, competența Curții de Justiție a Uniunii Europene de a decide asupra litigiilor dintre Uniune și funcționarii, respectiv alți agenți ai Uniunii; aceștia beneficiază de imunitate și după încetarea funcțiilor lor;

| (b) | nu sunt supuși, nici ei și nici soții/soțiile sau membrii de familie aflați în întreținerea lor, dispozițiilor privind limitarea imigrației și formalităților de înregistrare pentru străini; |
| --- | --- |

(b)

nu sunt supuși, nici ei și nici soții/soțiile sau membrii de familie aflați în întreținerea lor, dispozițiilor privind limitarea imigrației și formalităților de înregistrare pentru străini;

| (c) | beneficiază, cu privire la reglementările monetare sau de schimb valutar, de facilitățile recunoscute în mod obișnuit funcționarilor organizațiilor internaționale; |
| --- | --- |

(c)

beneficiază, cu privire la reglementările monetare sau de schimb valutar, de facilitățile recunoscute în mod obișnuit funcționarilor organizațiilor internaționale;

| (d) | beneficiază de dreptul de a importa, fără taxe vamale, mobilierul și bunurile personale cu ocazia numirii în funcție în statul respectiv și de dreptul de a-și reexporta, fără taxe vamale, mobilierul și bunurile personale la încheierea misiunii în statul menționat, sub rezerva, în ambele situații, a condițiilor considerate necesare de către guvernul statului în care este exercitat acest drept; |
| --- | --- |

(d)

beneficiază de dreptul de a importa, fără taxe vamale, mobilierul și bunurile personale cu ocazia numirii în funcție în statul respectiv și de dreptul de a-și reexporta, fără taxe vamale, mobilierul și bunurile personale la încheierea misiunii în statul menționat, sub rezerva, în ambele situații, a condițiilor considerate necesare de către guvernul statului în care este exercitat acest drept;

| (e) | beneficiază de dreptul de a importa, fără taxe vamale, automobilul personal, achiziționat în statul unde au avut ultima reședință sau în statul lor de origine în condițiile pieței interne din statul respectiv și de a-l reexporta, fără taxe vamale, sub rezerva, în ambele situații, a condițiilor considerate necesare de către guvernul statului în care este exercitat acest drept. |
| --- | --- |

(e)

beneficiază de dreptul de a importa, fără taxe vamale, automobilul personal, achiziționat în statul unde au avut ultima reședință sau în statul lor de origine în condițiile pieței interne din statul respectiv și de a-l reexporta, fără taxe vamale, sub rezerva, în ambele situații, a condițiilor considerate necesare de către guvernul statului în care este exercitat acest drept.

Articolul 12

În condițiile și respectând procedura stabilită de Parlamentul European și de Consiliu, hotărând prin regulamente, în conformitate cu procedura legislativă ordinară și după consultarea instituțiilor în cauză, toate indemnizațiile, salariile și retribuțiile plătite de Uniune funcționarilor și altor agenți ai acesteia sunt impozitate de aceasta.

Sunt scutite de impozite naționale indemnizațiile, salariile și retribuțiile plătite de Uniune propriilor funcționari și agenți.

Articolul 13

În vederea aplicării impozitelor pe venituri, pe avere și pe moștenire, precum și a convențiilor de evitare a dublei impuneri încheiate între statele membre ale Uniunii, funcționarii și alți agenți ai Uniunii care, din motive exclusiv legate de exercitarea funcțiilor lor în serviciul Uniunii, își stabilesc reședința pe teritoriul unui stat membru, altul decât statul în care au domiciliul fiscal la data intrării în serviciul Uniunii, sunt considerați atât în statul de reședință, cât și în cel de domiciliu fiscal ca și cum și-ar fi păstrat domiciliul în acest din urmă stat, dacă acesta este stat membru al Uniunii. Această dispoziție se aplică de asemenea soțului/soției, în măsura în care acesta/aceasta nu desfășoară activități profesionale proprii, precum și copiilor aflați în întreținerea și în grija persoanelor prevăzute de prezentul articol.

Bunurile mobile aparținând persoanelor prevăzute la paragraful anterior și care se află pe teritoriul statului de ședere sunt scutite de impozit pe succesiuni în acest stat; pentru stabilirea acestui impozit, bunurile mobile se consideră ca aflându-se în statul de domiciliu fiscal, sub rezerva drepturilor statelor terțe și a aplicării eventuale a dispozițiilor și convențiilor internaționale referitoare la dubla impunere.

Domiciliile dobândite numai în scopul exercitării de funcții în serviciul altor organizații internaționale nu sunt avute în vedere în aplicarea dispozițiilor prezentului articol.

Articolul 14

Parlamentul European și Consiliul, hotărând prin regulamente, în conformitate cu procedura legislativă ordinară și după consultarea instituțiilor în cauză, stabilesc regimul prestațiilor sociale aplicabile funcționarilor și altor agenți ai Uniunii.

Articolul 15

Parlamentul European și Consiliul, hotărând prin regulamente, în conformitate cu procedura legislativă ordinară și după consultarea celorlalte instituții interesate, stabilesc categoriile de funcționari și alți agenți ai Uniunii cărora li se aplică, total sau parțial, dispozițiile articolului 11, articolului 12 paragraful al doilea și articolului 13.

Numele, pozițiile și adresele funcționarilor care fac parte din aceste categorii sunt comunicate periodic guvernelor statelor membre.

CAPITOLUL VI

PRIVILEGIILE ȘI IMUNITĂȚILE MISIUNILOR STATELOR TERȚE ACREDITATE PE LÂNGĂ UNIUNEA EUROPEANĂ

PRIVILEGIILE ȘI IMUNITĂȚILE MISIUNILOR STATELOR TERȚE ACREDITATE PE LÂNGĂ UNIUNEA EUROPEANĂ

Articolul 16

Statul membru pe teritoriul căruia se află sediul Uniunii acordă misiunilor statelor terțe acreditate pe lângă Uniune imunitățile și privilegiile diplomatice obișnuite.

CAPITOLUL VII

DISPOZIȚII GENERALE

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 17

Privilegiile, imunitățile și facilitățile sunt acordate funcționarilor și altor agenți ai Uniunii exclusiv în interesul acesteia din urmă.

Fiecare instituție a Uniunii are libertatea de a ridica imunitatea acordată unui funcționar sau agent în toate cazurile în care apreciază că ridicarea acestei imunității nu contravine intereselor Uniunii.

Articolul 18

În aplicarea prezentului protocol, instituțiile Uniunii acționează de comun acord cu autoritățile responsabile ale statelor membre interesate.

Articolul 19

Articolele 11-14 și articolul 17 se aplică membrilor Comisiei.

Articolul 20

Articolele 11-14 și articolul 17 se aplică judecătorilor, avocaților generali, grefierului și raportorilor adjuncți ai Curții de Justiție a Uniunii Europene, fără să aducă atingere dispozițiilor articolului 3 din Protocolul privind Statutul Curții de Justiție a Uniunii Europene referitoare la imunitatea de jurisdicție a judecătorilor și avocaților generali.

Articolul 21

Prezentul protocol se aplică și Băncii Europene de Investiții, membrilor organelor acesteia, personalului ei și reprezentanților statelor membre care participă la lucrările acesteia, fără a aduce atingere dispozițiilor protocolului privind statutul acesteia.

Totodată, Banca Europeană de Investiții este scutită de orice impunere fiscală și de altă natură cu ocazia majorărilor capitalului său, precum și de diversele formalități pe care le comportă aceste operațiuni în statul în care își are sediul. De asemenea, eventuala ei dizolvare sau lichidare nu atrag după sine niciun fel de impunere. În afară de aceasta, în măsura în care se desfășoară în condiții statutare, activitatea Băncii și a organelor acesteia nu este supusă niciunui fel de impozit pe cifra de afaceri.

Articolul 22

Prezentul protocol se aplică de asemenea Băncii Centrale Europene, membrilor organelor sale și personalului său, fără a aduce atingere dispozițiilor din Protocolul privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene.

În plus, Banca Centrală Europeană este scutită de orice impunere fiscală și de altă natură cu ocazia majorărilor capitalului său, precum și de diversele formalități pe care le comportă aceste operațiuni în statul în care își are sediul. În măsura în care se desfășoară în condițiile prevăzute în Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, activitatea Băncii și a organelor sale nu este supusă niciunui fel de impozit pe cifra de afaceri.

Apendice la ANEXA A

MODALITĂȚI DE APLICARE ÎN ELVEȚIA A PROTOCOLULUI PRIVIND PRIVILEGIILE ȘI IMUNITĂȚILE UNIUNII EUROPENE

1.

În Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene (denumit în continuare „protocolul”), toate trimiterile la statele membre trebuie interpretate ca incluzând și Elveția, cu excepția cazurilor în care dispozițiile care urmează dispun altfel.

2.

Bunurile și serviciile exportate din Elveția nu fac obiectul taxei elvețiene pe valoarea adăugată (TVA). În cazul bunurilor și serviciilor care îi sunt furnizate în Elveția agenției pentru uzul său oficial, în conformitate cu articolul 3 al doilea paragraf din protocol, scutirea de TVA se realizează prin rambursare. Se acordă scutirea de TVA în cazul în care prețul efectiv de achiziție a bunurilor și serviciilor menționate în factură sau în documentul echivalent se ridică la cel puțin 100 de franci elvețieni (inclusiv taxele).

Rambursarea TVA se acordă la depunerea la Direcția Principală pentru TVA a Administrației Fiscale Federale a formularelor elvețiene prevăzute în acest scop. De regulă, cererile de rambursare trebuie prelucrate în termen de trei luni de la data la care au fost depuse împreună cu documentele justificative necesare.

3.

În ceea ce privește articolul 12 al doilea paragraf din protocol, Elveția scutește, conform principiilor legislației sale interne, funcționarii și alți agenți ai agenției, în sensul articolului 2 din Regulamentul (Euratom, CECO, CEE) nr. 549/69 (14), de la plata impozitelor federale, cantonale și comunale pe salariile, retribuțiile și indemnizațiile plătite acestora de Uniunea Europeană și supuse unui impozit intern în favoarea acesteia.

La aplicarea articolului 13 din protocol, Elveția nu este considerată stat membru în sensul punctului 1 de mai sus.

Funcționarii și ceilalți agenți ai agenției, precum și membrii familiilor acestora care sunt membri ai sistemului de asigurări sociale aplicabil funcționarilor și celorlalți agenți ai Uniunii Europene, nu sunt obligați să se înscrie în sistemul de asigurări sociale elvețian.

Curtea de Justiție a Uniunii Europene are competență exclusivă pentru toate problemele privind relațiile dintre agenție sau Comisie și personalul său în ceea ce privește aplicarea Regulamentului (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului (15) și a altor dispoziții din legislația Uniunii Europene privind condițiile de muncă.

ANEXA B

CONTROLUL FINANCIAR PRIVIND PARTICIPANȚII ELVEȚIENI LA ACTIVITĂȚILE AGENȚIEI EUROPENE DE SIGURANȚĂ A AVIAȚIEI

Articolul 1

Comunicare directă

Agenția și Comisia comunică direct cu toate persoanele sau entitățile stabilite în Elveția care participă la activitățile agenției în calitate de contractanți, de participanți la programele agenției, de persoane plătite din bugetul agenției sau al Comunității sau de subcontractanți. Aceste persoane pot trimite direct Comisiei și agenției toate informațiile și documentele relevante pe care trebuie să le transmită pe baza instrumentelor menționate în prezenta decizie și pe baza contractelor sau a acordurilor încheiate, precum și pe baza oricăror decizii luate în temeiul acestora.

Articolul 2

Controale

(1)   În conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (16) și cu regulamentul financiar adoptat de către Consiliul de administrație al agenției la 26 martie 2003, cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 privind regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (17) și cu celelalte instrumente menționate în prezenta decizie, contractele sau acordurile încheiate și deciziile luate împreună cu beneficiarii stabiliți în Elveția pot să prevadă efectuarea, în orice moment, de către funcționarii agenției și de către cei ai Comisiei ori de către alte persoane mandatate de agenție și de Comisie a unor audituri științifice, financiare, tehnologice sau de altă natură la sediul beneficiarilor și al subcontractanților acestora.

(2)   Funcționarii agenției și ai Comisiei și alte persoane mandatate de agenție și de Comisie trebuie să beneficieze de un acces corespunzător la spații, lucrări și documente, precum și la toate informațiile necesare pentru efectuarea auditurilor respective, inclusiv la cele în format electronic. Acest drept de acces trebuie să figureze explicit în contractele sau acordurile încheiate în vederea implementării instrumentelor menționate în prezenta decizie.

(3)   Curtea de Conturi Europeană beneficiază de aceleași drepturi ca și Comisia.

(4)   Auditurile pot avea loc până la cinci ani după expirarea prezentei decizii sau în condițiile prevăzute de contractele sau de acordurile încheiate și de deciziile luate.

(5)   Biroul Federal Elvețian de Audit trebuie informat în prealabil cu privire la auditurile efectuate pe teritoriul elvețian. Această informare nu reprezintă o condiție legală pentru executarea unor astfel de audituri.

Articolul 3

Controale la fața locului

(1)   În temeiul prezentului acord, Comisia (OLAF) este autorizată să efectueze controale și inspecții la fața locului pe teritoriul elvețian, în conformitate cu termenii și condițiile prevăzute de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (18).

(2)   Controalele și inspecțiile la fața locului sunt pregătite și efectuate de către Comisie, în strânsă colaborare cu Biroul Federal Elvețian de Audit sau cu alte autorități elvețiene competente desemnate de către Biroul Federal Elvețian de Audit, care trebuie să fie informate în timp util cu privire la obiectul, scopul și temeiul juridic al controalelor și inspecțiilor, pentru a putea furniza întreaga asistență necesară. În acest scop, funcționarii autorităților elvețiene competente pot participa la controalele și inspecțiile la fața locului.

(3)   În cazul în care autoritățile elvețiene competente în cauză doresc acest lucru, controalele și inspecțiile la fața locului pot fi efectuate împreună de către Comisie și autoritățile elvețiene competente.

(4)   În cazul în care participanții la program se împotrivesc unui control sau unei inspecții la fața locului, autoritățile elvețiene, acționând în conformitate cu reglementările naționale, acordă inspectorilor Comisiei asistența necesară pentru a-și putea îndeplini misiunea de control sau de inspecție la fața locului.

(5)   Comisia comunică Biroului Federal Elvețian de Audit, cât mai curând posibil, orice fapt sau suspiciune legată de o neregulă de care a luat cunoștință în cursul controlului sau al inspecției la fața locului. În orice caz, Comisia are obligația să informeze autoritatea sus-menționată cu privire la rezultatul acestor controale și inspecții.

Articolul 4

Informare și consultare

(1)   În scopul implementării corecte a prezentei anexe, autoritățile competente elvețiene și comunitare trebuie să facă un schimb periodic de informații și, la cererea uneia dintre părți, să inițieze consultări.

(2)   Autoritățile competente elvețiene trebuie să informeze fără întârziere agenția și Comisia cu privire la orice fapt sau suspiciune de care au luat cunoștință în legătură cu nereguli în încheierea și executarea contractelor sau a acordurilor încheiate în aplicarea instrumentelor menționate în prezenta decizie.

Articolul 5

Confidențialitate

Informațiile comunicate sau obținute sub orice formă în temeiul prezentei anexe vor face obiectul secretului profesional și vor beneficia de protecția acordată informațiilor similare de legislația națională elvețiană și de dispozițiile corespunzătoare aplicabile instituțiilor Comunității. Aceste informații nu pot fi comunicate altor persoane în afara celor care, în cadrul instituțiilor Comunității, în statele membre sau în Elveția, au funcții care impun cunoașterea acestor informații și nu pot fi utilizate în alte scopuri decât pentru asigurarea unei protecții eficace a intereselor financiare ale părților contractante.

Articolul 6

Măsuri și sancțiuni administrative

Fără a aduce atingere aplicării dreptului penal elvețian, agenția sau Comisia pot impune măsuri și sancțiuni administrative în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 și cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002, precum și cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (19).

Articolul 7

Recuperare și executare

Deciziile adoptate de agenție sau de Comisie care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentei decizii și care impun o obligație pecuniară unor alte persoane decât statele au titlu executoriu în Elveția.

Titlul executoriu trebuie emis fără efectuarea niciunui alt control în afară de verificarea autenticității actului de către autoritatea desemnată de guvernul elvețian, care trebuie să informeze cu privire la aceasta agenția sau Comisia. Executarea trebuie să aibă loc în conformitate cu normele de procedură elvețiene. Legalitatea deciziei de executare face obiectul controlului Curții de Justiție a Uniunii Europene.

Hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene pronunțate în temeiul unei clauze compromisorii sunt executorii în aceleași condiții.

---

(1)  
  JO L 224, 21.8.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței în ceea ce privește comercializarea produselor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 339/93 (JO L 218, 13.8.2008, p. 30), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2019/1020 (JO L 169, 25.6.2019, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei nr. 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 316, 14.11.2012, p. 12), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Directiva (UE) 2015/1535 (JO L 241, 17.9.2015, p. 1).

3

(4)  Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind siguranța jucăriilor (JO L 170, 30.6.2009, p. 1), astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva (UE) 2021/903 a Comisiei (JO L 197, 4.6.2021, p. 110).

4

(5)  Directiva 2006/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 mai 2006 privind echipamentele tehnice și de modificare a Directivei 95/16/CE (JO L 157, 9.6.2006, p. 24), astfel cum a fost modificată ultima dată prin Regulamentul (UE) 2019/1243 (JO L 198, 25.7.2019, p. 241).

5

(6)  Directiva 73/23/CEE a Consiliului din 19 februarie 1973 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la echipamentele electrice destinate folosirii între anumite limite de voltaj (JO L 77, 26.3.1973, p. 29), abrogată prin:

6

| — | Directiva 2006/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 (JO L 374, 27.12.2006, p. 10), abrogată prin: |
| --- | --- |

—

Directiva 2006/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 (JO L 374, 27.12.2006, p. 10), abrogată prin:

| — | Directiva 2014/35/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 (JO L 96, 29.3.2014, p. 357). |
| --- | --- |

—

Directiva 2014/35/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 (JO L 96, 29.3.2014, p. 357).

(7)  Directiva 2014/35/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor electrice destinate utilizării în cadrul unor anumite limite de tensiune (JO L 96, 29.3.2014, p. 357).

7

(8)  Regulamentul (UE) 2019/1020 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind supravegherea pieței și conformitatea produselor și de modificare a Directivei 2004/42/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 765/2008 și (UE) nr. 305/2011 (JO L 169, 25.6.2019, p. 1).

8

(9)  A se vedea articolul 39 din Regulamentul (UE) 2019/1020 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind supravegherea pieței și conformitatea produselor și de modificare a Directivei 2004/42/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 765/2008 și (UE) nr. 305/2011.

9

(10)  Regulamentul (UE) 2019/515 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 privind recunoașterea reciprocă a mărfurilor comercializate în mod legal în alt stat membru și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 764/2008 (JO L 91, 29.3.2019, p. 1).

10

(11)  Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 decembrie 2001 privind siguranța generală a produselor (JO L 11, 15.1.2002, p. 4), astfel cum a fost modificată ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 596/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 188, 18.7.2009, p. 14).

11

(12)  Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind siguranța jucăriilor (JO L 170, 30.6.2009, p. 1), astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva (UE) 2021/903 a Comisiei (JO L 197, 4.6.2021, p. 110).

12

(13)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

13

(14)  Regulamentul (Euratom, CECO, CEE) nr. 549/69 al Consiliului din 25 martie 1969 de stabilire a categoriilor de funcționari și agenți ai Comunităților Europene cărora li se aplică dispozițiile articolului 12, ale articolului 13 al doilea paragraf și ale articolului 14 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților (JO L 74, 27.3.1969, p. 1). Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1749/2002 al Comisiei (JO L 264, 2.10.2002, p. 13.)

14

(15)  Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului din 29 februarie 1968 de stabilire a Statutului funcționarilor Comunităților Europene, precum și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai acestor comunități și de instituire a unor măsuri speciale tranzitorii aplicabile funcționarilor Comisiei (Regimul aplicabil celorlalți agenți) (JO L 56, 4.3.1968, p. 1). Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2104/2005 al Comisiei (JO L 337, 22.12.2005, p. 7.)

15

(16)  
  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

16

(17)  
  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.

17

(18)  
  JO L 292, 15.11.1996, p. 2.

18

(19)  
  JO L 312, 23.12.1995, p. 1.

19

---

| 14.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 179/147 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 179/147

---

DECIZIA nr. 2/2023 A COMITETULUI SPECIALIZAT PRIVIND COORDONAREA SISTEMELOR DE SECURITATE SOCIALĂ, INSTITUIT PRIN ARTICOLUL 8 ALINEATUL (1) LITERA (P) DIN ACORDUL COMERCIAL ȘI DE COOPERARE DINTRE UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI COMUNITATEA EUROPEANĂ A ENERGIEI ATOMICE, PE DE O PARTE, ȘI REGATUL UNIT AL MARII BRITANII ȘI IRLANDEI DE NORD, PE DE ALTĂ PARTE,

din 28 iunie 2023

privind desemnarea instituției financiare care va servi drept referință pentru stabilirea ratei dobânzii de întârziere și a cursului de schimb pentru conversiile valutare, precum și data care trebuie luată în considerare pentru stabilirea cursului de schimb [2023/1460]

COMITETUL SPECIALIZAT PRIVIND COORDONAREA SISTEMELOR DE SECURITATE SOCIALĂ,

având în vedere Acordul comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte (1), în special articolul SSCI.53 alineatul (2) și articolul SSCI.73 din Protocolul privind coordonarea sistemelor de securitate socială,

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului SSCI.53 alineatul (2) din Protocolul privind coordonarea sistemelor de securitate socială (denumit în continuare „protocolul”) la Acordul comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte (denumit în continuare „Acordul comercial și de cooperare”), dobânda de întârziere se calculează pe baza ratei de referință aplicate de instituția financiară desemnată în acest scop de Comitetul specializat privind coordonarea sistemelor de securitate socială (denumit în continuare „comitetul specializat”) pentru principalele sale operațiuni de refinanțare. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului SSCI.53 alineatul (2) din Protocolul privind coordonarea sistemelor de securitate socială (denumit în continuare „protocolul”) la Acordul comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte (denumit în continuare „Acordul comercial și de cooperare”), dobânda de întârziere se calculează pe baza ratei de referință aplicate de instituția financiară desemnată în acest scop de Comitetul specializat privind coordonarea sistemelor de securitate socială (denumit în continuare „comitetul specializat”) pentru principalele sale operațiuni de refinanțare.

| (2) | Numeroase dispoziții, cum ar fi articolul SSC.6 litera (a), articolul SSC.19 alineatul (1), articolele SSC.26, SSC.47 și SSC.64, articolul SSCI.22 alineatele (4) și (5), articolul SSCI.23 alineatul (7), articolele SSCI.56, SSCI.57, SSCI.62 și SSCI.64 din protocol, prevăd situații în care, în scopul plății, al calculării sau al recalculării unei prestații sau contribuții, al unei rambursări sau în scopul procedurilor de compensare și de recuperare, trebuie stabilit cursul de schimb. |
| --- | --- |

(2)

Numeroase dispoziții, cum ar fi articolul SSC.6 litera (a), articolul SSC.19 alineatul (1), articolele SSC.26, SSC.47 și SSC.64, articolul SSCI.22 alineatele (4) și (5), articolul SSCI.23 alineatul (7), articolele SSCI.56, SSCI.57, SSCI.62 și SSCI.64 din protocol, prevăd situații în care, în scopul plății, al calculării sau al recalculării unei prestații sau contribuții, al unei rambursări sau în scopul procedurilor de compensare și de recuperare, trebuie stabilit cursul de schimb.

| (3) | În temeiul articolului SSCI.73 din protocol, în sensul protocolului și al anexei SSC-7 la acesta, cursul de schimb între două monede trebuie să fie cursul de referință publicat de instituția financiară desemnată în acest scop de comitetul specializat. Data care trebuie luată în considerare pentru stabilirea cursului de schimb trebuie stabilită de comitetul specializat. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul articolului SSCI.73 din protocol, în sensul protocolului și al anexei SSC-7 la acesta, cursul de schimb între două monede trebuie să fie cursul de referință publicat de instituția financiară desemnată în acest scop de comitetul specializat. Data care trebuie luată în considerare pentru stabilirea cursului de schimb trebuie stabilită de comitetul specializat.

| (4) | Comitetul specializat ia act de faptul că, deși normele privind coordonarea sistemelor de securitate socială prevăzute în Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (2) sunt separate din punct de vedere juridic de cele prevăzute în Acordul comercial și de cooperare, ar fi preferabil să se utilizeze aceeași instituție financiară pentru ambele acorduri, precum și aceeași dată fixă de luat în considerare pentru stabilirea cursului de schimb, deoarece cu ajutorul acestei soluții ar fi evitate situațiile complicate pentru instituțiile de securitate socială care pun în aplicare respectivele acorduri și ar fi atenuat riscul de erori, |
| --- | --- |

(4)

Comitetul specializat ia act de faptul că, deși normele privind coordonarea sistemelor de securitate socială prevăzute în Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (2) sunt separate din punct de vedere juridic de cele prevăzute în Acordul comercial și de cooperare, ar fi preferabil să se utilizeze aceeași instituție financiară pentru ambele acorduri, precum și aceeași dată fixă de luat în considerare pentru stabilirea cursului de schimb, deoarece cu ajutorul acestei soluții ar fi evitate situațiile complicate pentru instituțiile de securitate socială care pun în aplicare respectivele acorduri și ar fi atenuat riscul de erori,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Banca Centrală Europeană este instituția financiară desemnată în sensul articolelor SSCI.53 alineatul (2) și SSCI.73.

Articolul 2

În scopul prezentei decizii, prin curs de schimb se înțelege cursul de schimb zilnic publicat de Banca Centrală Europeană.

Articolul 3

Cu excepția cazurilor în care prezenta decizie dispune altfel, cursul de schimb este cursul publicat în ziua efectuării operațiunii.

Articolul 4

O instituție a unui stat care, în scopul stabilirii unui drept și pentru primul calcul al prestației, trebuie să convertească o sumă, utilizează:

| (a) | atunci când, în conformitate cu legislația națională sau cu protocolul, instituția ia în considerare sume, precum venituri sau prestații, dintr-o anumită perioadă anterioară datei pentru care se calculează prestația, cursul de schimb publicat în ultima zi a perioadei respective; |
| --- | --- |

(a)

atunci când, în conformitate cu legislația națională sau cu protocolul, instituția ia în considerare sume, precum venituri sau prestații, dintr-o anumită perioadă anterioară datei pentru care se calculează prestația, cursul de schimb publicat în ultima zi a perioadei respective;

| (b) | atunci când, în conformitate cu legislația națională sau cu protocolul, instituția ia în considerare o singură sumă în scopul calculării prestației, cursul de schimb publicat în prima zi a lunii imediat precedente lunii în care trebuie să se aplice dispoziția respectivă. |
| --- | --- |

(b)

atunci când, în conformitate cu legislația națională sau cu protocolul, instituția ia în considerare o singură sumă în scopul calculării prestației, cursul de schimb publicat în prima zi a lunii imediat precedente lunii în care trebuie să se aplice dispoziția respectivă.

Articolul 5

Articolul 4 se aplică mutatis mutandis atunci când o instituție a unui stat trebuie să convertească o sumă pentru recalcularea prestației ca urmare a unor modificări ale situației de fapt sau de drept a persoanei în cauză.

Articolul 6

O instituție a unui stat care plătește o prestație care se indexează periodic în conformitate cu legislația națională, în cazul în care sumele în altă monedă au un impact asupra prestației respective, utilizează, atunci când recalculează prestația, cursul de schimb publicat în prima zi a lunii care precedă luna în care se face indexarea, cu excepția cazurilor în care legislația națională dispune altfel.

Articolul 7

În sensul articolului SSCI.73 din protocol, data care trebuie luată în considerare pentru stabilirea cursului de schimb aplicabil între două monede este:

| (a) | în cazul unei cereri de compensare cu plățile restante/plățile curente, ziua lucrătoare imediat precedentă celei în care partea solicitantă a transmis cererea finală de compensare cu plățile restante/plățile curente; sau |
| --- | --- |

(a)

în cazul unei cereri de compensare cu plățile restante/plățile curente, ziua lucrătoare imediat precedentă celei în care partea solicitantă a transmis cererea finală de compensare cu plățile restante/plățile curente; sau

| (b) | în cazul unei cereri de recuperare, ziua lucrătoare imediat precedentă celei în care partea solicitantă a transmis prima cerere de recuperare. |
| --- | --- |

(b)

în cazul unei cereri de recuperare, ziua lucrătoare imediat precedentă celei în care partea solicitantă a transmis prima cerere de recuperare.

În sensul prezentului articol, zi lucrătoare înseamnă o zi lucrătoare a Băncii Centrale Europene în care aceasta publică un curs de referință zilnic pentru schimbul valutar.

Articolul 8

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Londra, 28 iunie 2023.

Pentru Comitetul specializat privind coordonarea sistemelor de securitate socială

Copreședinții

Jordi CURELL GOTOR

Ronan O’CONNOR

---

(1)  
  JO L 149, 30.4.2021, p. 10.

1

(2)  
  JO L 29, 31.1.2020, p. 7.

2

---