# Jurnalul Oficial L 228/2023

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 228 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6615 septembrie 2023 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 228

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6615 septembrie 2023

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 al Comisiei din 14 Iulie 2023 de stabilire a unor norme detaliate pentru certificarea și declararea sistemelor de management al traficului aerian/de servicii de navigație aeriană și a componentelor managementului traficului aerian/serviciilor de navigație aeriană | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769 al Comisiei din 12 septembrie 2023 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative pentru aprobarea organizațiilor implicate în proiectarea sau producția de sisteme și componente de management al traficului aerian/servicii de navigație aeriană și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/203 | 19 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1770 al Comisiei din 12 septembrie 2023 de stabilire a unor dispoziții privind echipamentele aeronavelor necesare pentru utilizarea spațiului aerian al cerului unic european și a unor reguli de operare legate de utilizarea spațiului aerian al cerului unic european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 29/2009 și a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 1206/2011, (UE) nr. 1207/2011 și (UE) nr. 1079/2012 | 39 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1771 al Comisiei din 12 septembrie 2023 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/373 în ceea ce privește sistemele și componentele managementului traficului aerian și ale serviciilor de navigație aeriană și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1032/2006, (CE) nr. 633/2007 și (CE) nr. 262/2009 | 49 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1772 al Comisiei din 12 septembrie 2023 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 în ceea ce privește regulile de operare referitoare la utilizarea sistemelor și componentelor managementului traficului aerian/serviciilor de navigație aeriană în spațiul aerian al cerului unic european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1033/2006 | 73 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1773 al Comisiei din 17 august 2023 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) 2023/956 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește obligațiile de raportare în scopul mecanismului de ajustare a carbonului la frontieră în perioada de tranziție (
  1
  ) | 94 |
| | * | Regulamentul (UE) 2023/1774 al Comisiei din 14 septembrie 2023 de rectificare a anumitor versiuni lingvistice ale anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind aditivii alimentari (
  1
  ) | 196 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1775 al Comisiei din 14 septembrie 2023 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/330 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului | 197 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1776 al Comisiei din 14 septembrie 2023 de instituire a unei taxe antidumping definitive vizând importurile de melamină originară din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului | 199 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1777 al Comisiei din 14 septembrie 2023 privind introducerea unei supravegheri retrospective la nivelul Uniunii a importurilor de etanol obținut din surse regenerabile destinat utilizării drept combustibil | 247 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2023/1778 a Comisiei din 12 septembrie 2023 privind anumite măsuri de urgență provizorii vizând pesta porcină africană din Suedia
  [notificată cu numărul C(2023) 6246]

   (
  1
  ) | 251 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 al Comisiei din 14 Iulie 2023 de stabilire a unor norme detaliate pentru certificarea și declararea sistemelor de management al traficului aerian/de servicii de navigație aeriană și a componentelor managementului traficului aerian/serviciilor de navigație aeriană

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769 al Comisiei din 12 septembrie 2023 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative pentru aprobarea organizațiilor implicate în proiectarea sau producția de sisteme și componente de management al traficului aerian/servicii de navigație aeriană și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/203

19

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1770 al Comisiei din 12 septembrie 2023 de stabilire a unor dispoziții privind echipamentele aeronavelor necesare pentru utilizarea spațiului aerian al cerului unic european și a unor reguli de operare legate de utilizarea spațiului aerian al cerului unic european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 29/2009 și a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 1206/2011, (UE) nr. 1207/2011 și (UE) nr. 1079/2012

39

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1771 al Comisiei din 12 septembrie 2023 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/373 în ceea ce privește sistemele și componentele managementului traficului aerian și ale serviciilor de navigație aeriană și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1032/2006, (CE) nr. 633/2007 și (CE) nr. 262/2009

49

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1772 al Comisiei din 12 septembrie 2023 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 în ceea ce privește regulile de operare referitoare la utilizarea sistemelor și componentelor managementului traficului aerian/serviciilor de navigație aeriană în spațiul aerian al cerului unic european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1033/2006

73

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1773 al Comisiei din 17 august 2023 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) 2023/956 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește obligațiile de raportare în scopul mecanismului de ajustare a carbonului la frontieră în perioada de tranziție (
  1
  )

1

94

*

Regulamentul (UE) 2023/1774 al Comisiei din 14 septembrie 2023 de rectificare a anumitor versiuni lingvistice ale anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind aditivii alimentari (
  1
  )

1

196

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1775 al Comisiei din 14 septembrie 2023 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/330 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

197

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1776 al Comisiei din 14 septembrie 2023 de instituire a unei taxe antidumping definitive vizând importurile de melamină originară din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

199

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1777 al Comisiei din 14 septembrie 2023 privind introducerea unei supravegheri retrospective la nivelul Uniunii a importurilor de etanol obținut din surse regenerabile destinat utilizării drept combustibil

247

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2023/1778 a Comisiei din 12 septembrie 2023 privind anumite măsuri de urgență provizorii vizând pesta porcină africană din Suedia
  [notificată cu numărul C(2023) 6246]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2023) 6246]

1

251

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 15.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2023/1768 AL COMISIEI

din 14 Iulie 2023

de stabilire a unor norme detaliate pentru certificarea și declararea sistemelor de management al traficului aerian/de servicii de navigație aeriană și a componentelor managementului traficului aerian/serviciilor de navigație aeriană

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2018 privind normele comune în domeniul aviației civile și de înființare a Agenției Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2111/2005, (CE) nr. 1008/2008, (UE) nr. 996/2010, (UE) nr. 376/2014 și a Directivelor 2014/30/UE și 2014/53/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 552/2004 și (CE) nr. 216/2008 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CEE) nr. 3922/91 al Consiliului (1), în special articolul 47 alineatul (1) și articolul 62 alineatul (13),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2018/1139 stabilește cerințe esențiale comune pentru a asigura un nivel uniform ridicat de siguranță a aviației civile în Uniune și pentru a garanta că integritatea și performanța în materie de siguranță a sistemelor și a componentelor sunt adecvate scopului preconizat. Interoperabilitatea sistemelor de management al traficului aerian/de servicii de navigație aeriană (ATM/ANS) și a componentelor ATM/ANS trebuie să asigure funcționarea neîntreruptă a rețelei europene de management al traficului aerian (European Air Traffic Management Network, EATMN). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2018/1139 stabilește cerințe esențiale comune pentru a asigura un nivel uniform ridicat de siguranță a aviației civile în Uniune și pentru a garanta că integritatea și performanța în materie de siguranță a sistemelor și a componentelor sunt adecvate scopului preconizat. Interoperabilitatea sistemelor de management al traficului aerian/de servicii de navigație aeriană (ATM/ANS) și a componentelor ATM/ANS trebuie să asigure funcționarea neîntreruptă a rețelei europene de management al traficului aerian (European Air Traffic Management Network, EATMN).

| (2) | Este oportun să fie stabilite specificații detaliate pentru a se asigura conformitatea cu cerințele esențiale; ori de câte ori este posibil, specificațiile detaliate respective trebuie să se bazeze pe standarde industriale recunoscute ale organizațiilor de elaborare a standardelor, care reflectă stadiul actual al tehnologiei și cele mai bune practici în materie de proiectare. Proiectarea și producția de sisteme ATM/ANS și de componente ATM/ANS trebuie să se realizeze ținând seama de cerințele de emitere a certificării și a declarațiilor de conformare a proiectului și respectând specificațiile detaliate emise de Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației (denumită în continuare „agenția”). |
| --- | --- |

(2)

Este oportun să fie stabilite specificații detaliate pentru a se asigura conformitatea cu cerințele esențiale; ori de câte ori este posibil, specificațiile detaliate respective trebuie să se bazeze pe standarde industriale recunoscute ale organizațiilor de elaborare a standardelor, care reflectă stadiul actual al tehnologiei și cele mai bune practici în materie de proiectare. Proiectarea și producția de sisteme ATM/ANS și de componente ATM/ANS trebuie să se realizeze ținând seama de cerințele de emitere a certificării și a declarațiilor de conformare a proiectului și respectând specificațiile detaliate emise de Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației (denumită în continuare „agenția”).

| (3) | Este oportun să se stabilească diferite metode de atestare pentru evaluarea conformității cu cerințele stabilite într-o anexă la prezentul regulament și în specificațiile detaliate ale sistemelor ATM/ANS și ale componentelor ATM/ANS. Trebuie utilizate metode de atestare mai stricte în ceea ce privește operarea în siguranță a aeronavelor și în ceea ce privește echipamentele care sunt esențiale pentru interoperabilitatea și securitatea EATMN. |
| --- | --- |

(3)

Este oportun să se stabilească diferite metode de atestare pentru evaluarea conformității cu cerințele stabilite într-o anexă la prezentul regulament și în specificațiile detaliate ale sistemelor ATM/ANS și ale componentelor ATM/ANS. Trebuie utilizate metode de atestare mai stricte în ceea ce privește operarea în siguranță a aeronavelor și în ceea ce privește echipamentele care sunt esențiale pentru interoperabilitatea și securitatea EATMN.

| (4) | În cadrul ATM/ANS, serviciile de control al traficului aerian (Air Traffic Control, ATC) sunt cele mai importante în ceea ce privește riscurile în materie de siguranță legate de navigația aeronavelor, în special datorită emiterii de instrucțiuni pentru a asigura separarea aeronavelor și evitarea coliziunilor. Furnizorii de ATC au imaginea cea mai completă a siguranței spațiului aerian. Prin urmare, cele mai importante echipamente ATM/ANS, și anume echipamentele de asistență pentru ATC, trebuie să facă obiectul unor metode de atestare mai stricte, mai exact al certificării. |
| --- | --- |

(4)

În cadrul ATM/ANS, serviciile de control al traficului aerian (Air Traffic Control, ATC) sunt cele mai importante în ceea ce privește riscurile în materie de siguranță legate de navigația aeronavelor, în special datorită emiterii de instrucțiuni pentru a asigura separarea aeronavelor și evitarea coliziunilor. Furnizorii de ATC au imaginea cea mai completă a siguranței spațiului aerian. Prin urmare, cele mai importante echipamente ATM/ANS, și anume echipamentele de asistență pentru ATC, trebuie să facă obiectul unor metode de atestare mai stricte, mai exact al certificării.

| (5) | Echipamentele ATM/ANS care asistă comunicațiile aer-sol transmit instrucțiuni directe aeronavelor și trebuie să facă și ele obiectul certificării. |
| --- | --- |

(5)

Echipamentele ATM/ANS care asistă comunicațiile aer-sol transmit instrucțiuni directe aeronavelor și trebuie să facă și ele obiectul certificării.

| (6) | Serviciile de comunicații, supraveghere și navigație sunt utilizate direct de către ATS pentru a garanta navigația în condiții de siguranță a aeronavelor, dar cele trei servicii menționate nu au o imagine completă a traficului și nu exercită un control activ asupra separării aeronavelor. Prin urmare, ele joacă un rol mai puțin critic. Sistemele ATM/ANS și componentele ATM/ANS care le asistă trebuie să facă obiectul unei metode de atestare mai puțin stricte, și anume declarația de conformare a proiectului. |
| --- | --- |

(6)

Serviciile de comunicații, supraveghere și navigație sunt utilizate direct de către ATS pentru a garanta navigația în condiții de siguranță a aeronavelor, dar cele trei servicii menționate nu au o imagine completă a traficului și nu exercită un control activ asupra separării aeronavelor. Prin urmare, ele joacă un rol mai puțin critic. Sistemele ATM/ANS și componentele ATM/ANS care le asistă trebuie să facă obiectul unei metode de atestare mai puțin stricte, și anume declarația de conformare a proiectului.

| (7) | În fine, alte sisteme și echipamente ATM/ANS mai puțin critice care asistă serviciile meteorologice, serviciile de informare aeronautică, serviciile de management al spațiului aerian și serviciile de management al fluxului de trafic aerian trebuie să facă obiectul celei mai puțin stricte metode de atestare, și anume al declarației de conformitate. |
| --- | --- |

(7)

În fine, alte sisteme și echipamente ATM/ANS mai puțin critice care asistă serviciile meteorologice, serviciile de informare aeronautică, serviciile de management al spațiului aerian și serviciile de management al fluxului de trafic aerian trebuie să facă obiectul celei mai puțin stricte metode de atestare, și anume al declarației de conformitate.

| (8) | Sunt posibile criterii suplimentare pentru a decide cu privire la importanța critică a sistemelor ATM/ANS și a componentelor ATM/ANS, în plus față de controlul managerial al riscurilor în materie de siguranță la care sunt supuse serviciile și funcțiile pe care le asistă. |
| --- | --- |

(8)

Sunt posibile criterii suplimentare pentru a decide cu privire la importanța critică a sistemelor ATM/ANS și a componentelor ATM/ANS, în plus față de controlul managerial al riscurilor în materie de siguranță la care sunt supuse serviciile și funcțiile pe care le asistă.

| (9) | Prin urmare, este oportun să fie stabilite trei niveluri distincte de cerințe și de specificații detaliate, și anume: (i) certificarea de către agenție – nivelul cel mai strict; (ii) declarație din partea unei organizații autorizate implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS – nivelul mediu; și (iii) declarație de conformitate emisă de către furnizorul de ATM/ANS care integrează echipamentele ATM/ANS în sistemul său funcțional, astfel cum este definit în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 al Comisiei (2), sau, la cererea furnizorului de ATM/ANS, de către o organizație autorizată implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, este oportun să fie stabilite trei niveluri distincte de cerințe și de specificații detaliate, și anume: (i) certificarea de către agenție – nivelul cel mai strict; (ii) declarație din partea unei organizații autorizate implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS – nivelul mediu; și (iii) declarație de conformitate emisă de către furnizorul de ATM/ANS care integrează echipamentele ATM/ANS în sistemul său funcțional, astfel cum este definit în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 al Comisiei (2), sau, la cererea furnizorului de ATM/ANS, de către o organizație autorizată implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS.

| (10) | În conformitate cu articolul 29 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) 2021/696 al Parlamentului European și al Consiliului (3), Agenției Uniunii Europene pentru Programul spațial (EUSPA) i s-a încredințat gestionarea Serviciului european geostaționar mixt de navigare (EGNOS), inclusiv exploatarea EGNOS, care acoperă, printre alte acțiuni, sprijinirea eforturilor de certificare și standardizare. |
| --- | --- |

(10)

În conformitate cu articolul 29 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) 2021/696 al Parlamentului European și al Consiliului (3), Agenției Uniunii Europene pentru Programul spațial (EUSPA) i s-a încredințat gestionarea Serviciului european geostaționar mixt de navigare (EGNOS), inclusiv exploatarea EGNOS, care acoperă, printre alte acțiuni, sprijinirea eforturilor de certificare și standardizare.

| (11) | În temeiul Regulamentului (UE) 2021/696, atât EUSPA, cât și Agenția Spațială Europeană (ESA) sunt responsabile cu proiectarea sistemului EGNOS și a echipamentelor acestuia. Agenția are obligația să supravegheze declarațiile de conformare a proiectelor echipamentelor EGNOS, în conformitate cu acordurile specifice care urmează să fie încheiate cu EUSPA. Respectivele acorduri trebuie să abordeze aspecte tehnice, administrative și financiare, cum ar fi obligația de a consulta EUSPA în ceea ce privește elaborarea de specificații detaliate; supravegherea de către AESA a declarațiilor de conformare a proiectelor sistemului EGNOS; și schimbul de date între cele două agenții cu privire la conformarea cu standardele și practicile recomandate (SARPS) relevante ale Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI). Acordurile respective trebuie să asigure un nivel de siguranță și de interoperabilitate echivalent cu cerințele prezentului regulament. |
| --- | --- |

(11)

În temeiul Regulamentului (UE) 2021/696, atât EUSPA, cât și Agenția Spațială Europeană (ESA) sunt responsabile cu proiectarea sistemului EGNOS și a echipamentelor acestuia. Agenția are obligația să supravegheze declarațiile de conformare a proiectelor echipamentelor EGNOS, în conformitate cu acordurile specifice care urmează să fie încheiate cu EUSPA. Respectivele acorduri trebuie să abordeze aspecte tehnice, administrative și financiare, cum ar fi obligația de a consulta EUSPA în ceea ce privește elaborarea de specificații detaliate; supravegherea de către AESA a declarațiilor de conformare a proiectelor sistemului EGNOS; și schimbul de date între cele două agenții cu privire la conformarea cu standardele și practicile recomandate (SARPS) relevante ale Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI). Acordurile respective trebuie să asigure un nivel de siguranță și de interoperabilitate echivalent cu cerințele prezentului regulament.

| (12) | În anumite teritorii îndepărtate, care sunt situate în afara regiunii europene (EUR) a OACI definite în Planul european (EUR) de navigație aeriană al OACI (volumul I, documentul 7754) și au un volum de trafic scăzut, și atunci când spațiul aerian respectiv se învecinează numai cu un spațiu aerian aflat sub responsabilitatea unui furnizor de ATM/ANS dintr-o țară terță, aplicarea metodelor de atestare a certificării și a declarației de conformare a proiectelor echipamentelor ATM/ANS poate fi dificilă sau chiar nefezabilă, din cauza nevoilor specifice ale acestora în materie de siguranță și interoperabilitate. În astfel de cazuri, pentru echipamentele ATM/ANS utilizate de furnizorii de ATM/ANS în zone îndepărtate din afara regiunii EUR a OACI, se consideră oportun să se prevadă derogări de la cerințele de certificare sau de declarare aplicabile acestor echipamente ATM/ANS. În schimb, pentru a se asigura furnizarea interoperabilă și în condiții de siguranță a ATM/ANS, furnizorul de ATM/ANS din regiunea respectivă trebuie să se asigure că sunt îndeplinite specificațiile aplicabile, prin emiterea unei declarații de conformitate. |
| --- | --- |

(12)

În anumite teritorii îndepărtate, care sunt situate în afara regiunii europene (EUR) a OACI definite în Planul european (EUR) de navigație aeriană al OACI (volumul I, documentul 7754) și au un volum de trafic scăzut, și atunci când spațiul aerian respectiv se învecinează numai cu un spațiu aerian aflat sub responsabilitatea unui furnizor de ATM/ANS dintr-o țară terță, aplicarea metodelor de atestare a certificării și a declarației de conformare a proiectelor echipamentelor ATM/ANS poate fi dificilă sau chiar nefezabilă, din cauza nevoilor specifice ale acestora în materie de siguranță și interoperabilitate. În astfel de cazuri, pentru echipamentele ATM/ANS utilizate de furnizorii de ATM/ANS în zone îndepărtate din afara regiunii EUR a OACI, se consideră oportun să se prevadă derogări de la cerințele de certificare sau de declarare aplicabile acestor echipamente ATM/ANS. În schimb, pentru a se asigura furnizarea interoperabilă și în condiții de siguranță a ATM/ANS, furnizorul de ATM/ANS din regiunea respectivă trebuie să se asigure că sunt îndeplinite specificațiile aplicabile, prin emiterea unei declarații de conformitate.

| (13) | Este necesar să se asigure o tranziție lină către noul cadru de reglementare instituit prin prezentul regulament și să se asigure menținerea unui nivel ridicat și uniform de siguranță a aviației civile în Uniune. Prin urmare, este necesar să se acorde industriei de proiectare și fabricare a sistemelor ATM/ANS și a componentelor ATM/ANS, precum și agenției și administrațiilor statelor membre suficient timp pentru a se adapta la acest nou cadru. Este oportun ca, pe parcursul unei perioade de tranziție, să se considere, în ceea ce privește echipamentele ATM/ANS aflate în exploatare și care au fost atestate în temeiul cadrului anterior, că acestora li s-au emis certificate sau declarații în temeiul noului cadru, cu excepția cazului în care agenția declară că respectivele echipamente nu garantează nivelul de siguranță și interoperabilitate impus de Regulamentul (UE) 2018/1139. |
| --- | --- |

(13)

Este necesar să se asigure o tranziție lină către noul cadru de reglementare instituit prin prezentul regulament și să se asigure menținerea unui nivel ridicat și uniform de siguranță a aviației civile în Uniune. Prin urmare, este necesar să se acorde industriei de proiectare și fabricare a sistemelor ATM/ANS și a componentelor ATM/ANS, precum și agenției și administrațiilor statelor membre suficient timp pentru a se adapta la acest nou cadru. Este oportun ca, pe parcursul unei perioade de tranziție, să se considere, în ceea ce privește echipamentele ATM/ANS aflate în exploatare și care au fost atestate în temeiul cadrului anterior, că acestora li s-au emis certificate sau declarații în temeiul noului cadru, cu excepția cazului în care agenția declară că respectivele echipamente nu garantează nivelul de siguranță și interoperabilitate impus de Regulamentul (UE) 2018/1139.

| (14) | În cursul perioadei de tranziție, în ceea ce privește toate noile sisteme ATM/ANS și noile componente ATM/ANS date în exploatare, o declarație de conformitate emisă de furnizorul de ATM/ANS care le integrează în sistemul său funcțional sau, la cerere, de organizația de proiectare și de producție care le proiectează și le produce, trebuie să fie prezentată autorității competente a furnizorului de ATM/ANS menționat, definită la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373. |
| --- | --- |

(14)

În cursul perioadei de tranziție, în ceea ce privește toate noile sisteme ATM/ANS și noile componente ATM/ANS date în exploatare, o declarație de conformitate emisă de furnizorul de ATM/ANS care le integrează în sistemul său funcțional sau, la cerere, de organizația de proiectare și de producție care le proiectează și le produce, trebuie să fie prezentată autorității competente a furnizorului de ATM/ANS menționat, definită la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373.

| (15) | După perioada de tranziție, agenția trebuie să fie singura responsabilă cu certificarea și primirea declarațiilor referitoare la anumite echipamente ATM/ANS; este deci oportun ca agenția să evalueze informațiile privind conformitatea transmise autorităților naționale în temeiul cadrului anterior, înainte ca respectivele echipamente ATM/ANS să intre în sfera de competență a agenției. Prin urmare, autoritățile naționale trebuie să pună aceste informații la dispoziția agenției. După evaluarea de către agenție, se consideră că echipamentelor ATM/ANS li s-a emis un certificat sau o declarație de conformitate. Evaluarea trebuie făcută publică printr-o decizie a directorului executiv al agenției. |
| --- | --- |

(15)

După perioada de tranziție, agenția trebuie să fie singura responsabilă cu certificarea și primirea declarațiilor referitoare la anumite echipamente ATM/ANS; este deci oportun ca agenția să evalueze informațiile privind conformitatea transmise autorităților naționale în temeiul cadrului anterior, înainte ca respectivele echipamente ATM/ANS să intre în sfera de competență a agenției. Prin urmare, autoritățile naționale trebuie să pună aceste informații la dispoziția agenției. După evaluarea de către agenție, se consideră că echipamentelor ATM/ANS li s-a emis un certificat sau o declarație de conformitate. Evaluarea trebuie făcută publică printr-o decizie a directorului executiv al agenției.

| (16) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament se bazează pe Avizul nr. 01/2023 emis de Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației în conformitate cu articolul 75 alineatul (2) literele (b) și (c) și cu articolul 76 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1139, |
| --- | --- |

(16)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament se bazează pe Avizul nr. 01/2023 emis de Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației în conformitate cu articolul 75 alineatul (2) literele (b) și (c) și cu articolul 76 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1139,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

Prezentul regulament stabilește cerințe tehnice și proceduri administrative comune pentru certificarea și declararea conformității proiectelor sistemelor ATM/ANS și a componentelor ATM/ANS. Prezentul regulament stabilește norme referitoare la:

| (a) | identificarea sistemelor ATM/ANS și a componentelor ATM/ANS care fac obiectul fie al certificării, fie al declarării, fie al unei declarații de conformitate; |
| --- | --- |

(a)

identificarea sistemelor ATM/ANS și a componentelor ATM/ANS care fac obiectul fie al certificării, fie al declarării, fie al unei declarații de conformitate;

| (b) | emiterea de certificate pentru sistemele ATM/ANS și componentele ATM/ANS; |
| --- | --- |

(b)

emiterea de certificate pentru sistemele ATM/ANS și componentele ATM/ANS;

| (c) | emiterea de declarații de conformare a proiectului sistemelor ATM/ANS și a componentelor ATM/ANS de către organizațiile implicate în proiectarea sau producția sistemelor ATM/ANS și a componentelor ATM/ANS și care au fost aprobate în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769 al Comisiei (4) pentru a avea privilegiile de a emite astfel de declarații de conformitate; |
| --- | --- |

(c)

emiterea de declarații de conformare a proiectului sistemelor ATM/ANS și a componentelor ATM/ANS de către organizațiile implicate în proiectarea sau producția sistemelor ATM/ANS și a componentelor ATM/ANS și care au fost aprobate în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769 al Comisiei (4) pentru a avea privilegiile de a emite astfel de declarații de conformitate;

4

| (d) | emiterea de declarații de conformitate pentru sistemele ATM/ANS și componentele ATM/ANS de către furnizorii de ATM/ANS certificați în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 al Comisiei sau de către organizațiile implicate în proiectarea sau producția acestora, aprobate în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769; |
| --- | --- |

(d)

emiterea de declarații de conformitate pentru sistemele ATM/ANS și componentele ATM/ANS de către furnizorii de ATM/ANS certificați în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 al Comisiei sau de către organizațiile implicate în proiectarea sau producția acestora, aprobate în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769;

| (e) | emiterea de către agenție a unor directive privind echipamentele ATM/ANS. |
| --- | --- |

(e)

emiterea de către agenție a unor directive privind echipamentele ATM/ANS.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „echipamente ATM/ANS” înseamnă componentele ATM/ANS definite la articolul 3 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2018/1139 și sistemele ATM/ANS definite la articolul 3 alineatul (7) din regulamentul respectiv, cu excepția componentelor de bord, care fac obiectul Regulamentului (UE) nr. 748/2012 al Comisiei (5); |
| --- | --- |

1.

„echipamente ATM/ANS” înseamnă componentele ATM/ANS definite la articolul 3 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2018/1139 și sistemele ATM/ANS definite la articolul 3 alineatul (7) din regulamentul respectiv, cu excepția componentelor de bord, care fac obiectul Regulamentului (UE) nr. 748/2012 al Comisiei (5);

5

| 2. | „directivă privind echipamentele ATM/ANS” înseamnă un document emis de agenție, care mandatează acțiunile ce trebuie întreprinse de furnizorii de ATM/ANS cu privire la echipamentele ATM/ANS pentru a răspunde unor carențe în materie de siguranță și/sau securitate care au fost identificate și pentru a restabili performanța și interoperabilitatea respectivelor echipamente ATM/ANS, atunci când există elemente doveditoare care arată că siguranța, securitatea, performanța sau interoperabilitatea echipamentelor respective poate fi altminteri compromisă; |
| --- | --- |

2.

„directivă privind echipamentele ATM/ANS” înseamnă un document emis de agenție, care mandatează acțiunile ce trebuie întreprinse de furnizorii de ATM/ANS cu privire la echipamentele ATM/ANS pentru a răspunde unor carențe în materie de siguranță și/sau securitate care au fost identificate și pentru a restabili performanța și interoperabilitatea respectivelor echipamente ATM/ANS, atunci când există elemente doveditoare care arată că siguranța, securitatea, performanța sau interoperabilitatea echipamentelor respective poate fi altminteri compromisă;

| 3. | „rețeaua europeană de management al traficului aerian” (EATMN) înseamnă ansamblul de sisteme, enumerate la punctul 3.1 din anexa VIII la Regulamentul (UE) 2018/1139, care fac posibilă furnizarea serviciilor de navigație aeriană în Uniune, inclusiv interfețele la frontierele cu țări terțe; |
| --- | --- |

3.

„rețeaua europeană de management al traficului aerian” (EATMN) înseamnă ansamblul de sisteme, enumerate la punctul 3.1 din anexa VIII la Regulamentul (UE) 2018/1139, care fac posibilă furnizarea serviciilor de navigație aeriană în Uniune, inclusiv interfețele la frontierele cu țări terțe;

| 4. | „sistem funcțional” înseamnă o combinație de proceduri, de resurse umane și de echipamente, inclusiv hardware și software, organizate pentru a îndeplini o funcție în contextul ATM/ANS și al altor funcții ale rețelei ATM. |
| --- | --- |

4.

„sistem funcțional” înseamnă o combinație de proceduri, de resurse umane și de echipamente, inclusiv hardware și software, organizate pentru a îndeplini o funcție în contextul ATM/ANS și al altor funcții ale rețelei ATM.

Articolul 3

Autoritatea competentă

(1)   Autoritatea competentă responsabilă cu emiterea certificatelor pentru echipamentele ATM/ANS în conformitate cu articolul 4, cu acceptarea declarațiilor de conformare a proiectului echipamentelor ATM/ANS emise în conformitate cu articolul 5 și cu supravegherea certificatelor și a declarațiilor este agenția. În acest scop, agenția respectă cerințele prevăzute în anexa I.

(2)   Autoritatea competentă responsabilă cu supravegherea declarației de conformitate emise de un furnizor de ATM/ANS în conformitate cu articolul 6 este aceeași autoritate competentă ca autoritatea responsabilă cu certificarea și supravegherea respectivului furnizor de ATM/ANS.

Articolul 4

Certificarea echipamentelor ATM/ANS

(1)   Se emite un certificat conform prevederilor anexei II pentru următoarele echipamente ATM/ANS:

| (a) | echipamentele de asistență pentru comunicațiile controlor-pilot; |
| --- | --- |

(a)

echipamentele de asistență pentru comunicațiile controlor-pilot;

| (b) | echipamentele de asistență pentru serviciile de control al traficului aerian (ATC), atunci când facilitează separarea aeronavelor sau prevenirea coliziunilor. |
| --- | --- |

(b)

echipamentele de asistență pentru serviciile de control al traficului aerian (ATC), atunci când facilitează separarea aeronavelor sau prevenirea coliziunilor.

(2)   Certificatul menționat la alineatul (1) se emite de către agenție.

(3)   Certificatul menționat la alineatul (1) se emite pentru o perioadă nelimitată. El rămâne valabil pentru o perioadă nedeterminată, cu excepția cazului în care:

| (a) | titularul certificatului nu mai îndeplinește cerințele prezentului regulament; sau |
| --- | --- |

(a)

titularul certificatului nu mai îndeplinește cerințele prezentului regulament; sau

| (b) | în ceea ce privește echipamentele ATM/ANS, nu există o aprobare a organizației emisă de agenție în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769; sau |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește echipamentele ATM/ANS, nu există o aprobare a organizației emisă de agenție în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769; sau

| (c) | echipamentele ATM/ANS nu se mai conformează bazei de certificare în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.CERT.025 din anexa II; sau |
| --- | --- |

(c)

echipamentele ATM/ANS nu se mai conformează bazei de certificare în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.CERT.025 din anexa II; sau

| (d) | titularul a renunțat la certificat sau certificatul a fost revocat de către agenție. |
| --- | --- |

(d)

titularul a renunțat la certificat sau certificatul a fost revocat de către agenție.

În caz de revocare sau de renunțare la un certificat care a fost emis pe suport de hârtie, acesta trebuie înapoiat agenției fără întârziere.

(4)   Prin derogare de la alineatul (1), nu este necesară emiterea unui certificat pentru echipamentele ATM/ANS utilizate exclusiv într-o parte limitată a spațiului aerian care se află în afara regiunii EUR a OACI și are un volum de trafic redus, și atunci când acea parte a spațiului aerian se învecinează numai cu un spațiu aerian aflat sub responsabilitatea unei țări terțe. În acest caz, echipamentelor ATM/ANS li se emite o declarație de conformitate în conformitate cu articolul 6.

Articolul 5

Declarația de conformare a proiectului echipamentelor ATM/ANS

(1)   Se emite o declarație de conformare a proiectului conform prevederilor din anexa III pentru următoarele echipamente ATM/ANS, atunci când acestea generează, recepționează și transmit date și/sau semnale în spațiu în scopul garantării unei navigații aeriene sigure și interoperabile:

| (a) | echipamentele de asistență pentru comunicațiile sol-sol; |
| --- | --- |

(a)

echipamentele de asistență pentru comunicațiile sol-sol;

| (b) | echipamentele de asistență pentru navigație sau supraveghere. |
| --- | --- |

(b)

echipamentele de asistență pentru navigație sau supraveghere.

(2)   Declarațiile de conformare a proiectului trebuie emise de organizațiile implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS și care sunt aprobate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2023/1769.

(3)   Declarațiile de conformare a proiectului echipamentelor ATM/ANS se emit pentru o perioadă nelimitată. Declarațiile rămân valabile cu excepția cazului în care au fost radiate în conformitate cu punctul DPO.AR.C.015(g)(6) din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769 ca urmare a uneia dintre situațiile următoare:

| (a) | echipamentele ATM/ANS nu mai sunt conforme cu specificațiile detaliate care au permis emiterea declarației; |
| --- | --- |

(a)

echipamentele ATM/ANS nu mai sunt conforme cu specificațiile detaliate care au permis emiterea declarației;

| (b) | emitentul declarației nu mai îndeplinește cerințele aplicabile ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/1769 sau aprobarea sa a făcut obiectul unei renunțări, suspendări sau revocări; |
| --- | --- |

(b)

emitentul declarației nu mai îndeplinește cerințele aplicabile ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/1769 sau aprobarea sa a făcut obiectul unei renunțări, suspendări sau revocări;

| (c) | echipamentele ATM/ANS s-au dovedit a genera riscuri inacceptabile sau performanțe inacceptabile în exploatare; |
| --- | --- |

(c)

echipamentele ATM/ANS s-au dovedit a genera riscuri inacceptabile sau performanțe inacceptabile în exploatare;

| (d) | organizația a retras declarația de conformare a proiectului. |
| --- | --- |

(d)

organizația a retras declarația de conformare a proiectului.

(4)   Prin derogare de la alineatul (1), nu este necesară emiterea unei declarații de conformare a proiectului pentru echipamentele ATM/ANS utilizate exclusiv într-o parte limitată a spațiului aerian care se află în afara regiunii EUR a OACI și are un volum de trafic redus, și atunci când acea parte a spațiului aerian se învecinează numai cu un spațiu aerian aflat sub responsabilitatea unei țări terțe. În acest caz, echipamentelor ATM/ANS li se emite o declarație de conformitate în conformitate cu articolul 6.

(5)   În ceea ce privește echipamentele ATM/ANS ale sistemului Serviciului european geostaționar mixt de navigare (EGNOS), declarația de conformare a proiectului prevăzută în anexa III la prezentul regulament trebuie emisă de Agenția Uniunii Europene pentru Programul spațial (EUSPA) instituită prin Regulamentul (UE) 2021/696, care este considerată o organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente EGNOS.

(6)   Punctele ATM/ANS.EQMT.DEC.005 și ATM/ANS.EQMT.DEC.045 din anexa III nu se aplică în ceea ce privește EUSPA. EUSPA se asigură că agenția are acces la elemente doveditoare provenite de la diferitele entități implicate în proiectarea și producția de echipamente ATM/ANS ale sistemului EGNOS, pentru a determina conformitatea continuă cu specificațiile tehnice aplicabile pe baza cărora a fost întocmită declarația privind echipamentele ATM/ANS în conformitate cu anexa III.

Articolul 6

Declarația de conformitate

(1)   Se emite o declarație de conformitate pentru următoarele echipamente ATM/ANS:

| (a) | echipamentele care nu fac nici obiectul certificării în conformitate cu articolul 4, nici obiectul unei declarații de conformare în conformitate cu articolul 5; și |
| --- | --- |

(a)

echipamentele care nu fac nici obiectul certificării în conformitate cu articolul 4, nici obiectul unei declarații de conformare în conformitate cu articolul 5; și

| (b) | care asistă serviciile de trafic aerian, serviciile de comunicații, navigație sau supraveghere, serviciile de management al spațiului aerian, de management al fluxului de trafic aerian și de informare aeronautică sau serviciile meteorologice. |
| --- | --- |

(b)

care asistă serviciile de trafic aerian, serviciile de comunicații, navigație sau supraveghere, serviciile de management al spațiului aerian, de management al fluxului de trafic aerian și de informare aeronautică sau serviciile meteorologice.

Declarația de conformitate trebuie să confirme faptul că echipamentele ATM/ANS sunt conforme cu specificațiile detaliate emise de agenție în conformitate cu articolul 76 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2018/1139.

(2)   Furnizorul de ATM/ANS care integrează echipamentele ATM/ANS în sistemul său funcțional sau, la cererea furnizorului de ATM/ANS, o organizație implicată în proiectarea sau producția unor astfel de echipamente ATM/ANS aprobate în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769 trebuie să emită o declarație de conformitate.

(3)   Declarația de conformitate pentru echipamentele ATM/ANS se emite pentru o perioadă nelimitată. Aceasta rămâne valabilă, cu excepția cazului în care survine oricare dintre următoarele situații:

| (a) | echipamentele ATM/ANS nu mai îndeplinesc cerințele esențiale prevăzute în anexa VIII și, după caz, în anexa VII la Regulamentul (UE) 2018/1139; |
| --- | --- |

(a)

echipamentele ATM/ANS nu mai îndeplinesc cerințele esențiale prevăzute în anexa VIII și, după caz, în anexa VII la Regulamentul (UE) 2018/1139;

| (b) | furnizorul de ATM/ANS nu mai îndeplinește cerințele aplicabile ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/373 sau a renunțat la certificatul emis în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373, sau certificatul a fost suspendat sau revocat; |
| --- | --- |

(b)

furnizorul de ATM/ANS nu mai îndeplinește cerințele aplicabile ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/373 sau a renunțat la certificatul emis în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373, sau certificatul a fost suspendat sau revocat;

| (c) | furnizorul de ATM/ANS a retras declarația de conformitate sau au fost luate măsuri de executare în conformitate cu punctul ATM/ANS.AR.C.050(e) din anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373. |
| --- | --- |

(c)

furnizorul de ATM/ANS a retras declarația de conformitate sau au fost luate măsuri de executare în conformitate cu punctul ATM/ANS.AR.C.050(e) din anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373.

Articolul 7

Dispoziții tranzitorii

(1)   Următoarele dispoziții tranzitorii se aplică echipamentelor ATM/ANS pentru care există declarații CE emise în conformitate cu articolul 5 sau 6 din Regulamentul (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (6) și care au fost date în exploatare înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament:

| (a) | se consideră că echipamentelor ATM/ANS care se încadrează în categoria echipamentelor ATM/ANS ce necesită certificare în conformitate cu articolul 4 li s-a emis un certificat în conformitate cu articolul 4, cu excepția cazului în care agenția stabilește, în urma evaluării menționate la alineatul (2), că respectivele echipamente ATM/ANS nu garantează un nivel de siguranță, securitate, performanță și interoperabilitate echivalent cu cel impus de Regulamentul (UE) 2018/1139 și de prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

se consideră că echipamentelor ATM/ANS care se încadrează în categoria echipamentelor ATM/ANS ce necesită certificare în conformitate cu articolul 4 li s-a emis un certificat în conformitate cu articolul 4, cu excepția cazului în care agenția stabilește, în urma evaluării menționate la alineatul (2), că respectivele echipamente ATM/ANS nu garantează un nivel de siguranță, securitate, performanță și interoperabilitate echivalent cu cel impus de Regulamentul (UE) 2018/1139 și de prezentul regulament;

| (b) | se consideră că echipamentelor ATM/ANS care se încadrează în categoria echipamentelor ATM/ANS ce trebuie declarate în conformitate cu articolul 5 li s-a emis o declarație de conformare a proiectului în conformitate cu articolul 5, cu excepția cazului în care agenția stabilește, în urma evaluării menționate la alineatul (2), că respectivele echipamente ATM/ANS nu garantează un nivel de siguranță, securitate, performanță și interoperabilitate echivalent cu cel impus de Regulamentul (UE) 2018/1139 și de prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

se consideră că echipamentelor ATM/ANS care se încadrează în categoria echipamentelor ATM/ANS ce trebuie declarate în conformitate cu articolul 5 li s-a emis o declarație de conformare a proiectului în conformitate cu articolul 5, cu excepția cazului în care agenția stabilește, în urma evaluării menționate la alineatul (2), că respectivele echipamente ATM/ANS nu garantează un nivel de siguranță, securitate, performanță și interoperabilitate echivalent cu cel impus de Regulamentul (UE) 2018/1139 și de prezentul regulament;

| (c) | în ceea ce privește echipamentele ATM/ANS care fac obiectul unei declarații de conformitate conform articolului 6, declarațiile CE de verificare a sistemelor care au fost emise sau recunoscute conform articolului 6 din Regulamentul (CE) nr. 552/2004 continuă să fie valabile pe o durată nelimitată, iar în ceea ce privește echipamentele ATM/ANS menționate se consideră că s-a emis o declarație de conformitate în temeiul articolului 6. |
| --- | --- |

(c)

în ceea ce privește echipamentele ATM/ANS care fac obiectul unei declarații de conformitate conform articolului 6, declarațiile CE de verificare a sistemelor care au fost emise sau recunoscute conform articolului 6 din Regulamentul (CE) nr. 552/2004 continuă să fie valabile pe o durată nelimitată, iar în ceea ce privește echipamentele ATM/ANS menționate se consideră că s-a emis o declarație de conformitate în temeiul articolului 6.

(2)   Agenția evaluează echipamentele ATM/ANS menționate la alineatul (1) literele (a) și (b) în termen de 5 ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament și publică rezultatele evaluării respective. În acest scop, autoritățile competente responsabile cu certificarea și supravegherea furnizorilor de ATM/ANS menționate la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 trebuie să furnizeze agenției informațiile relevante pentru a facilita această evaluare. Obiectivul evaluării este de a stabili dacă echipamentele ATM/ANS relevante garantează un nivel de siguranță, securitate, performanță și interoperabilitate echivalent cu cel impus de Regulamentul (UE) 2018/1139 și de prezentul regulament. Rezultatul evaluării se publică și orice măsură de modificare a echipamentelor ATM/ANS identificată de evaluare se aplică după 5 ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, indiferent de data efectivă la care are loc evaluarea, cu excepția cazului în care evaluarea indică o deficiență care poate avea un efect negativ asupra siguranței. În cazul în care se detectează o deficiență care poate avea un efect negativ, se aplică imediat orice măsură de modificare a echipamentelor ATM/ANS evidențiată de evaluare. După 5 ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, echipamentele ATM/ANS menționate la alineatul (1) literele (a)-(b) sunt considerate conforme cu cerințele prezentului regulament.

(3)   Echipamentele ATM/ANS care fac obiectul certificării în conformitate cu articolul 4 sau al unei declarații în conformitate cu articolul 5 pot fi date în exploatare de la data intrării în vigoare a prezentului regulament până la 12 septembrie 2028 pe baza unei declarații de conformitate întocmite în conformitate cu articolul 6. Începând cu 13 septembrie 2028, acestor echipamente ATM/ANS li se aplică următoarele dispoziții:

| (a) | se consideră că echipamentelor ATM/ANS care se încadrează în categoria echipamentelor ATM/ANS ce necesită certificare în conformitate cu articolul 4 și pentru care furnizorul de ATM/ANS a emis o declarație de conformitate li s-a emis un certificat conform articolului 4, cu excepția cazului în care agenția stabilește, în urma evaluării menționate la alineatul (4), că respectivele echipamente ATM/ANS nu garantează un nivel de siguranță, securitate, performanță și interoperabilitate echivalent cu cel impus de Regulamentul (UE) 2018/1139 și de prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

se consideră că echipamentelor ATM/ANS care se încadrează în categoria echipamentelor ATM/ANS ce necesită certificare în conformitate cu articolul 4 și pentru care furnizorul de ATM/ANS a emis o declarație de conformitate li s-a emis un certificat conform articolului 4, cu excepția cazului în care agenția stabilește, în urma evaluării menționate la alineatul (4), că respectivele echipamente ATM/ANS nu garantează un nivel de siguranță, securitate, performanță și interoperabilitate echivalent cu cel impus de Regulamentul (UE) 2018/1139 și de prezentul regulament;

| (b) | se consideră că echipamentelor ATM/ANS care se încadrează în categoria echipamentelor ATM/ANS ce necesită o declarație de conformare a proiectului în conformitate cu articolul 5 și pentru care furnizorul de ATM/ANS a emis o declarație de conformitate li s-a emis o declarație de conformare a proiectului conform articolului 5, cu excepția cazului în care agenția stabilește, în urma evaluării menționate la alineatul (4), că respectivele echipamente ATM/ANS nu garantează un nivel de siguranță, securitate, performanță și interoperabilitate echivalent cu cel impus de Regulamentul (UE) 2018/1139 și de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(b)

se consideră că echipamentelor ATM/ANS care se încadrează în categoria echipamentelor ATM/ANS ce necesită o declarație de conformare a proiectului în conformitate cu articolul 5 și pentru care furnizorul de ATM/ANS a emis o declarație de conformitate li s-a emis o declarație de conformare a proiectului conform articolului 5, cu excepția cazului în care agenția stabilește, în urma evaluării menționate la alineatul (4), că respectivele echipamente ATM/ANS nu garantează un nivel de siguranță, securitate, performanță și interoperabilitate echivalent cu cel impus de Regulamentul (UE) 2018/1139 și de prezentul regulament.

(4)   Agenția evaluează echipamentele ATM/ANS menționate la alineatul (3) până cel târziu la 12 septembrie 2030. În acest scop, autoritățile competente responsabile cu certificarea și supravegherea furnizorilor de ATM/ANS menționate la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 trebuie să furnizeze agenției informațiile relevante pentru a facilita această evaluare. Obiectivul evaluării este de a stabili dacă echipamentele ATM/ANS în cauză prezintă un nivel de siguranță, securitate, performanță și interoperabilitate echivalent cu cel impus de Regulamentul (UE) 2018/1139 și de prezentul regulament.

Articolul 8

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 iulie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 212, 22.8.2018, p. 1.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 al Comisiei din 1 martie 2017 de stabilire a unor cerințe comune pentru furnizorii de management al traficului aerian/servicii de navigație aeriană și de alte funcții ale rețelei de management al traficului aerian și pentru supravegherea acestora, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 482/2008, a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 1034/2011, (UE) nr. 1035/2011 și (UE) 2016/1377, precum și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 677/2011 (JO L 62, 8.3.2017, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2021/696 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a Programului spațial al Uniunii și a Agenției Uniunii Europene pentru Programul spațial și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 912/2010, (UE) nr. 1285/2013 și (UE) nr. 377/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE (JO L 170, 12.5.2021, p. 69).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769 al Comisiei din 12 septembrie 2023 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative pentru aprobarea organizațiilor implicate în proiectarea sau producția de sisteme și componente de management al traficului aerian/servicii de navigație aeriană și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/203 (JO L xx, xx.xx.2023, p. 19).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 748/2012 al Comisiei din 3 august 2012 de stabilire a normelor de punere în aplicare privind certificarea pentru navigabilitate și mediu a aeronavelor și a produselor, pieselor și echipamentelor aferente, precum și certificarea organizațiilor de proiectare și producție (JO L 224, 21.8.2012, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind interoperabilitatea rețelei europene de gestionare a traficului aerian (JO L 96, 31.3.2004, p. 26).

6

---

ANEXA I

CERINȚE APLICABILE AGENȚIEI

(Partea-ATM/ANS.EQMT.AR)

SUBPARTEA A

CERINȚE GENERALE (ATM/ANS.EQMT.AR.A)

ATM/ANS.EQMT.AR.A.001 Domeniu de aplicare

Prezenta anexă stabilește cerințele aplicabile agenției în ceea ce privește condițiile de desfășurare a certificării și a altor activități necesare pentru a asigura supravegherea eficace a echipamentelor ATM/ANS, precum și condițiile și procedurile de acreditare de către agenție a entităților calificate.

ATM/ANS.EQMT.AR.A.020 Alocarea de sarcini entităților calificate

| (a) | Atunci când decide să aloce entităților calificate sarcini legate de certificarea echipamentelor ATM/ANS care fac obiectul prezentului regulament și de aprobarea sau supravegherea continuă a organizațiilor care fac obiectul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/1769, agenția se asigură că a încheiat și a documentat un acord cu entitatea sau entitățile calificate, aprobat de ambele părți la acordul respectiv la nivelul de conducere adecvat, care definește în mod clar:






  1. | sarcinile de executat; |
| --- | --- | --- |

(a)

Atunci când decide să aloce entităților calificate sarcini legate de certificarea echipamentelor ATM/ANS care fac obiectul prezentului regulament și de aprobarea sau supravegherea continuă a organizațiilor care fac obiectul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/1769, agenția se asigură că a încheiat și a documentat un acord cu entitatea sau entitățile calificate, aprobat de ambele părți la acordul respectiv la nivelul de conducere adecvat, care definește în mod clar:

1.

sarcinile de executat;

| 2. | declarațiile, rapoartele și înregistrările de furnizat; |
| --- | --- |

2.

declarațiile, rapoartele și înregistrările de furnizat;

| 3. | condițiile tehnice de îndeplinit la executarea respectivelor sarcini; |
| --- | --- |

3.

condițiile tehnice de îndeplinit la executarea respectivelor sarcini;

| 4. | acoperirea responsabilității aferente; |
| --- | --- |

4.

acoperirea responsabilității aferente;

| 5. | protecția acordată informațiilor obținute în cursul executării respectivelor sarcini. |
| --- | --- |

5.

protecția acordată informațiilor obținute în cursul executării respectivelor sarcini.

| (b) | Agenția se asigură că procesul de audit intern și procesul de management al riscurilor la adresa siguranței prevăzute la punctul DPO.AR.B.001 litera (a) subpunctul (5) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769 acoperă toate sarcinile îndeplinite în numele său de entitatea sau entitățile calificate. |
| --- | --- |

(b)

Agenția se asigură că procesul de audit intern și procesul de management al riscurilor la adresa siguranței prevăzute la punctul DPO.AR.B.001 litera (a) subpunctul (5) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769 acoperă toate sarcinile îndeplinite în numele său de entitatea sau entitățile calificate.

| (c) | În ceea ce privește aprobarea și supravegherea conformității organizației cu punctul DPO.OR.B.001 litera (d) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769, agenția poate aloca sarcini entităților calificate în conformitate cu litera (a) sau oricărei autorități relevante responsabile cu securitatea informațiilor sau cu securitatea cibernetică în cadrul Uniunii. La alocarea sarcinilor, agenția se asigură că:






  (1) | toate aspectele legate de siguranța aviației sunt coordonate și luate în considerare de entitatea calificată sau de autoritatea relevantă; |
| --- | --- | --- |

(c)

În ceea ce privește aprobarea și supravegherea conformității organizației cu punctul DPO.OR.B.001 litera (d) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769, agenția poate aloca sarcini entităților calificate în conformitate cu litera (a) sau oricărei autorități relevante responsabile cu securitatea informațiilor sau cu securitatea cibernetică în cadrul Uniunii. La alocarea sarcinilor, agenția se asigură că:

(1)

toate aspectele legate de siguranța aviației sunt coordonate și luate în considerare de entitatea calificată sau de autoritatea relevantă;

| (2) | rezultatele activităților de aprobare și de supraveghere desfășurate de entitatea calificată sau de autoritatea relevantă sunt integrate în dosarele generale de certificare și de supraveghere ale organizației; |
| --- | --- |

(2)

rezultatele activităților de aprobare și de supraveghere desfășurate de entitatea calificată sau de autoritatea relevantă sunt integrate în dosarele generale de certificare și de supraveghere ale organizației;

| (3) | propriul său sistem de management al securității informațiilor instituit în conformitate cu punctul DPO.AR.B.001 litera (d) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769 acoperă toate sarcinile de certificare și de supraveghere continuă efectuate în numele său. |
| --- | --- |

(3)

propriul său sistem de management al securității informațiilor instituit în conformitate cu punctul DPO.AR.B.001 litera (d) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769 acoperă toate sarcinile de certificare și de supraveghere continuă efectuate în numele său.

ATM/ANS.EQMT.AR.A.030 Directive privind echipamentele ATM/ANS

| (a) | Agenția emite o directivă privind echipamentele ATM/ANS atunci când:






  1. | a stabilit că echipamentele prezintă o carență în materie de siguranță, securitate, performanță sau interoperabilitate, ca urmare a unei deficiențe a echipamentului; și |
| --- | --- | --- |

(a)

Agenția emite o directivă privind echipamentele ATM/ANS atunci când:

1.

a stabilit că echipamentele prezintă o carență în materie de siguranță, securitate, performanță sau interoperabilitate, ca urmare a unei deficiențe a echipamentului; și

| 2. | există posibilitatea ca respectiva carență să existe ori să apară și la alte echipamente ATM/ANS. |
| --- | --- |

2.

există posibilitatea ca respectiva carență să existe ori să apară și la alte echipamente ATM/ANS.

| (b) | O directivă privind echipamentele ATM/ANS trebuie să conțină cel puțin următoarele informații:






  1. | identificarea carenței în materie de siguranță, securitate, performanță sau interoperabilitate; |
| --- | --- | --- |

(b)

O directivă privind echipamentele ATM/ANS trebuie să conțină cel puțin următoarele informații:

1.

identificarea carenței în materie de siguranță, securitate, performanță sau interoperabilitate;

| 2. | echipamentele ATM/ANS afectate; |
| --- | --- |

2.

echipamentele ATM/ANS afectate;

| 3. | acțiunea sau acțiunile necesare și justificarea; |
| --- | --- |

3.

acțiunea sau acțiunile necesare și justificarea;

| 4. | termenul de realizare a acțiunii sau acțiunilor de remediere; |
| --- | --- |

4.

termenul de realizare a acțiunii sau acțiunilor de remediere;

| 5. | data intrării în vigoare. |
| --- | --- |

5.

data intrării în vigoare.

ATM/ANS.EQMT.AR.A.035 Specificații detaliate privind conformarea proiectului echipamentelor

| (a) | Agenția stabilește și pune la dispoziție specificații detaliate pe care organizațiile le pot utiliza pentru a demonstra conformitatea cu cerințele esențiale relevante prevăzute în anexa VIII și, după caz, în anexa VII la Regulamentul (UE) 2018/1139, atunci când acestea:






  1. | solicită certificarea echipamentelor ATM/ANS în conformitate cu articolul 4; |
| --- | --- | --- |

(a)

Agenția stabilește și pune la dispoziție specificații detaliate pe care organizațiile le pot utiliza pentru a demonstra conformitatea cu cerințele esențiale relevante prevăzute în anexa VIII și, după caz, în anexa VII la Regulamentul (UE) 2018/1139, atunci când acestea:

1.

solicită certificarea echipamentelor ATM/ANS în conformitate cu articolul 4;

| 2. | declară conformarea proiectului echipamentelor ATM/ANS în conformitate cu articolul 5; |
| --- | --- |

2.

declară conformarea proiectului echipamentelor ATM/ANS în conformitate cu articolul 5;

| 3. | întocmesc o declarație de conformitate în conformitate cu articolul 6. |
| --- | --- |

3.

întocmesc o declarație de conformitate în conformitate cu articolul 6.

| (b) | Specificațiile detaliate menționate la litera (a) trebuie să indice standarde de proiectare care reflectă stadiul actual al tehnologiei și cele mai bune practici de proiectare și care se bazează pe experiența valoroasă dobândită și pe progresul științific și tehnic, precum și pe cele mai bune dovezi și analize disponibile în ceea ce privește echipamentele ATM/ANS. |
| --- | --- |

(b)

Specificațiile detaliate menționate la litera (a) trebuie să indice standarde de proiectare care reflectă stadiul actual al tehnologiei și cele mai bune practici de proiectare și care se bazează pe experiența valoroasă dobândită și pe progresul științific și tehnic, precum și pe cele mai bune dovezi și analize disponibile în ceea ce privește echipamentele ATM/ANS.

SUBPARTEA B

CERTIFICARE, SUPRAVEGHERE ȘI ASIGURAREA RESPECTĂRII NORMELOR (ATM/ANS.EQMT.AR.B)

ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 Baza de certificare a echipamentelor ATM/ANS

| (a) | Agenția stabilește baza de certificare a echipamentelor ATM/ANS și o notifică solicitantului unui certificat privind echipamentele ATM/ANS. Baza de certificare trebuie să cuprindă următoarele:






  1. | specificații detaliate de certificare emise de agenție în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.A.035, care să fie aplicabile echipamentelor ATM/ANS la data depunerii cererii pentru certificatul respectiv, cu excepția cazului în care:






  (i) | solicitantul decide să respecte sau trebuie să respecte, în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.CERT.015 litera (e), specificații detaliate de certificare care devin aplicabile după data depunerii cererii, caz în care agenția include în baza de certificare a echipamentelor ATM/ANS orice alte specificații de certificare care sunt direct relevante; sau |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Agenția stabilește baza de certificare a echipamentelor ATM/ANS și o notifică solicitantului unui certificat privind echipamentele ATM/ANS. Baza de certificare trebuie să cuprindă următoarele:

1.

specificații detaliate de certificare emise de agenție în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.A.035, care să fie aplicabile echipamentelor ATM/ANS la data depunerii cererii pentru certificatul respectiv, cu excepția cazului în care:

(i)

solicitantul decide să respecte sau trebuie să respecte, în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.CERT.015 litera (e), specificații detaliate de certificare care devin aplicabile după data depunerii cererii, caz în care agenția include în baza de certificare a echipamentelor ATM/ANS orice alte specificații de certificare care sunt direct relevante; sau

| (ii) | agenția acceptă orice alternativă la o specificație de certificare determinată, care nu poate fi respectată și pentru care s-au găsit factori compensatori ce oferă un nivel de siguranță echivalent sau asigură echivalența cu specificațiile de certificare aplicabile; și |
| --- | --- |

(ii)

agenția acceptă orice alternativă la o specificație de certificare determinată, care nu poate fi respectată și pentru care s-au găsit factori compensatori ce oferă un nivel de siguranță echivalent sau asigură echivalența cu specificațiile de certificare aplicabile; și

| 2. | orice condiție specială prevăzută de agenție în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.005. |
| --- | --- |

2.

orice condiție specială prevăzută de agenție în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.005.

| (b) | Agenția își dă acordul cu privire la eventuala includere a unor particularități, caracteristici sau funcții suplimentare care nu au fost incluse inițial în baza de certificare. |
| --- | --- |

(b)

Agenția își dă acordul cu privire la eventuala includere a unor particularități, caracteristici sau funcții suplimentare care nu au fost incluse inițial în baza de certificare.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.005 Condiții speciale

| (a) | Agenția stabilește cerințe suplimentare, denumite „condiții speciale”, pentru echipamentele ATM/ANS atunci când specificațiile detaliate aplicabile aferente nu sunt considerate adecvate din cauza unuia dintre următoarele motive:






  1. | echipamentele ATM/ANS au caracteristici de proiectare noi sau inedite în raport cu practicile de proiectare pe care se bazează specificațiile detaliate aplicabile; |
| --- | --- | --- |

(a)

Agenția stabilește cerințe suplimentare, denumite „condiții speciale”, pentru echipamentele ATM/ANS atunci când specificațiile detaliate aplicabile aferente nu sunt considerate adecvate din cauza unuia dintre următoarele motive:

1.

echipamentele ATM/ANS au caracteristici de proiectare noi sau inedite în raport cu practicile de proiectare pe care se bazează specificațiile detaliate aplicabile;

| 2. | utilizarea preconizată a echipamentelor ATM/ANS este neconvențională; |
| --- | --- |

2.

utilizarea preconizată a echipamentelor ATM/ANS este neconvențională;

| 3. | experiența cu alte echipamente ATM/ANS similare în exploatare, având caracteristici de proiectare similare sau riscuri nou identificate, a arătat că pot apărea condiții nedorite; |
| --- | --- |

3.

experiența cu alte echipamente ATM/ANS similare în exploatare, având caracteristici de proiectare similare sau riscuri nou identificate, a arătat că pot apărea condiții nedorite;

| 4. | mediul de la locația instalației împiedică fizic îndeplinirea anumitor cerințe ale specificațiilor detaliate aplicabile. |
| --- | --- |

4.

mediul de la locația instalației împiedică fizic îndeplinirea anumitor cerințe ale specificațiilor detaliate aplicabile.

| (b) | Condițiile speciale conțin standarde de siguranță, performanță, securitate și interoperabilitate pe care agenția le consideră necesare pentru a se asigura că nivelul adecvat de performanță al echipamentelor ATM/ANS este echivalent cu cel impus de specificațiile detaliate aplicabile. |
| --- | --- |

(b)

Condițiile speciale conțin standarde de siguranță, performanță, securitate și interoperabilitate pe care agenția le consideră necesare pentru a se asigura că nivelul adecvat de performanță al echipamentelor ATM/ANS este echivalent cu cel impus de specificațiile detaliate aplicabile.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.010 Nivelul de implicare

| (a) | Agenția stabilește nivelul său de implicare în verificarea activităților și a datelor de demonstrare a conformității legate de o cerere de emitere a unui certificat sau de modificare a acestuia. Agenția stabilește nivelul respectiv pe baza unei evaluări a unor grupe subiective de activități și date de demonstrare a conformității din cadrul programului de certificare.
  Evaluarea trebuie să abordeze toate aspectele următoare:






  1. | probabilitatea unei neconformități neidentificate cu baza de certificare; |
| --- | --- | --- |

(a)

Agenția stabilește nivelul său de implicare în verificarea activităților și a datelor de demonstrare a conformității legate de o cerere de emitere a unui certificat sau de modificare a acestuia. Agenția stabilește nivelul respectiv pe baza unei evaluări a unor grupe subiective de activități și date de demonstrare a conformității din cadrul programului de certificare.

Evaluarea trebuie să abordeze toate aspectele următoare:

1.

probabilitatea unei neconformități neidentificate cu baza de certificare;

| 2. | impactul potențial al respectivei neconformități asupra specificațiilor privind siguranța, securitatea și serviciile și asupra funcționării echipamentelor ATM/ANS. |
| --- | --- |

2.

impactul potențial al respectivei neconformități asupra specificațiilor privind siguranța, securitatea și serviciile și asupra funcționării echipamentelor ATM/ANS.

Ea trebuie să aibă în vedere cel puțin următoarele elemente:

| (i) | caracteristicile noi sau inedite ale proiectului de certificare, inclusiv aspectele legate de managementul operațional, organizațional și al cunoștințelor; |
| --- | --- |

(i)

caracteristicile noi sau inedite ale proiectului de certificare, inclusiv aspectele legate de managementul operațional, organizațional și al cunoștințelor;

| (ii) | complexitatea proiectului și/sau a demonstrării conformității; |
| --- | --- |

(ii)

complexitatea proiectului și/sau a demonstrării conformității;

| (iii) | caracterul critic al proiectului sau al tehnologiei, riscurile aferente în materie de siguranță, securitate sau conformitate a serviciilor și funcționarea echipamentelor ATM/ANS, inclusiv cele identificate în cazul unor proiecte similare; |
| --- | --- |

(iii)

caracterul critic al proiectului sau al tehnologiei, riscurile aferente în materie de siguranță, securitate sau conformitate a serviciilor și funcționarea echipamentelor ATM/ANS, inclusiv cele identificate în cazul unor proiecte similare;

| (iv) | performanțele și experiența solicitantului în domeniul vizat. |
| --- | --- |

(iv)

performanțele și experiența solicitantului în domeniul vizat.

| (b) | Agenția notifică solicitantului gradul ei de implicare și își actualizează gradul de implicare atunci când acest lucru este justificat de informații care au un impact semnificativ asupra riscurilor evaluate anterior în conformitate cu litera (a). Agenția notifică solicitantului orice modificare a nivelului său de implicare. |
| --- | --- |

(b)

Agenția notifică solicitantului gradul ei de implicare și își actualizează gradul de implicare atunci când acest lucru este justificat de informații care au un impact semnificativ asupra riscurilor evaluate anterior în conformitate cu litera (a). Agenția notifică solicitantului orice modificare a nivelului său de implicare.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.015 Emiterea unui certificat pentru echipamentele ATM/ANS

| (a) | Agenția emite un certificat pentru echipamentele ATM/ANS, cu condiția ca:






  1. | solicitantul să fi demonstrat conformitatea cu punctul ATM/ANS.EQMT.CERT.015; |
| --- | --- | --- |

(a)

Agenția emite un certificat pentru echipamentele ATM/ANS, cu condiția ca:

1.

solicitantul să fi demonstrat conformitatea cu punctul ATM/ANS.EQMT.CERT.015;

| 2. | agenția să nu fi identificat nicio neconformitate cu baza de certificare a echipamentelor ATM/ANS prin verificarea activităților de demonstrare a conformității determinate în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.010; |
| --- | --- |

2.

agenția să nu fi identificat nicio neconformitate cu baza de certificare a echipamentelor ATM/ANS prin verificarea activităților de demonstrare a conformității determinate în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.010;

| 3. | să nu fi fost identificată nicio particularitate sau caracteristică care ar putea face ca echipamentele să nu prezinte siguranță pentru utilizarea preconizată. |
| --- | --- |

3.

să nu fi fost identificată nicio particularitate sau caracteristică care ar putea face ca echipamentele să nu prezinte siguranță pentru utilizarea preconizată.

| (b) | Certificatul pentru echipamentele ATM/ANS trebuie să includă limitările legate de funcționare, fișa de date referitoare la menținerea caracterului adecvat, baza de certificare a echipamentelor ATM/ANS aplicabilă cu ajutorul căreia agenția înregistrează conformitatea, precum și orice alte condiții sau limitări prevăzute în specificațiile detaliate și în condițiile speciale aplicabile. |
| --- | --- |

(b)

Certificatul pentru echipamentele ATM/ANS trebuie să includă limitările legate de funcționare, fișa de date referitoare la menținerea caracterului adecvat, baza de certificare a echipamentelor ATM/ANS aplicabilă cu ajutorul căreia agenția înregistrează conformitatea, precum și orice alte condiții sau limitări prevăzute în specificațiile detaliate și în condițiile speciale aplicabile.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.020 Investigația inițială de supraveghere a declarației de conformare a proiectului echipamentelor ATM/ANS

| (a) | La primirea unei declarații de conformare a proiectului echipamentelor ATM/ANS din partea unei organizații implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS și aprobată de agenție în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769, agenția verifică dacă sunt respectate următoarele condiții:






  1. | declarantul are privilegiul de a declara conformarea proiectului în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.DEC.005; |
| --- | --- | --- |

(a)

La primirea unei declarații de conformare a proiectului echipamentelor ATM/ANS din partea unei organizații implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS și aprobată de agenție în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769, agenția verifică dacă sunt respectate următoarele condiții:

1.

declarantul are privilegiul de a declara conformarea proiectului în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.DEC.005;

| 2. | declarația conține toate informațiile enumerate la punctul ATM/ANS.EQMT.DEC.010; |
| --- | --- |

2.

declarația conține toate informațiile enumerate la punctul ATM/ANS.EQMT.DEC.010;

| 3. | declarația nu conține informații care să indice o neconformare cu cerințele aplicabile din anexa III și nu a fost identificată nicio particularitate sau caracteristică care ar putea face ca echipamentele ATM/ANS să nu prezinte siguranță pentru utilizarea preconizată. |
| --- | --- |

3.

declarația nu conține informații care să indice o neconformare cu cerințele aplicabile din anexa III și nu a fost identificată nicio particularitate sau caracteristică care ar putea face ca echipamentele ATM/ANS să nu prezinte siguranță pentru utilizarea preconizată.

| (b) | Declarația de conformare a proiectului echipamentelor ATM/ANS trebuie să includă limitările legate de funcționare, fișa de date referitoare la menținerea caracterului adecvat, specificațiile detaliate aplicabile cu ajutorul cărora organizația a demonstrat conformarea, precum și orice alte condiții sau limitări prevăzute în specificațiile detaliate și în condițiile speciale aplicabile. |
| --- | --- |

(b)

Declarația de conformare a proiectului echipamentelor ATM/ANS trebuie să includă limitările legate de funcționare, fișa de date referitoare la menținerea caracterului adecvat, specificațiile detaliate aplicabile cu ajutorul cărora organizația a demonstrat conformarea, precum și orice alte condiții sau limitări prevăzute în specificațiile detaliate și în condițiile speciale aplicabile.

| (c) | Dacă declarația nu este consecventă cu privilegiile organizației sau conține informații care indică neconformarea cu specificațiile detaliate și condițiile speciale aplicabile, agenția notifică organizația în cauză cu privire la neconformare și solicită informații suplimentare, acțiuni corective și elemente doveditoare în acest sens. |
| --- | --- |

(c)

Dacă declarația nu este consecventă cu privilegiile organizației sau conține informații care indică neconformarea cu specificațiile detaliate și condițiile speciale aplicabile, agenția notifică organizația în cauză cu privire la neconformare și solicită informații suplimentare, acțiuni corective și elemente doveditoare în acest sens.

| (d) | Dacă cerințele de la literele (a) și (b) sunt îndeplinite, agenția confirmă primirea declarației. |
| --- | --- |

(d)

Dacă cerințele de la literele (a) și (b) sunt îndeplinite, agenția confirmă primirea declarației.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.025 Înregistrarea unei declarații de conformare a proiectului echipamentelor ATM/ANS

Agenția înregistrează o declarație de conformare a proiectului echipamentelor ATM/ANS într-o bază de date adecvată, cu condiția ca:

| (a) | declarantul să fi declarat conformarea proiectului echipamentelor ATM/ANS în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.DEC.010; |
| --- | --- |

(a)

declarantul să fi declarat conformarea proiectului echipamentelor ATM/ANS în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.DEC.010;

| (b) | declarantul să se fi angajat să își asume obligațiile prevăzute în anexa III; |
| --- | --- |

(b)

declarantul să se fi angajat să își asume obligațiile prevăzute în anexa III;

| (c) | să nu există probleme nesoluționate în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.020. |
| --- | --- |

(c)

să nu există probleme nesoluționate în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.020.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.030 Modificări ale declarațiilor

| (a) | La primirea unei notificări privind efectuarea de modificări în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.DEC.020, agenția verifică caracterul complet al notificării în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.020. |
| --- | --- |

(a)

La primirea unei notificări privind efectuarea de modificări în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.DEC.020, agenția verifică caracterul complet al notificării în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.020.

| (b) | În cazul în care modificarea sau modificările afectează orice aspect al declarației înregistrate în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.025, agenția actualizează registrul. |
| --- | --- |

(b)

În cazul în care modificarea sau modificările afectează orice aspect al declarației înregistrate în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.025, agenția actualizează registrul.

| (c) | După finalizarea activităților prevăzute la literele (a) și (b), agenția transmite o confirmare de primire a notificării organizației implicate în proiectarea sau producția echipamentelor ATM/ANS. |
| --- | --- |

(c)

După finalizarea activităților prevăzute la literele (a) și (b), agenția transmite o confirmare de primire a notificării organizației implicate în proiectarea sau producția echipamentelor ATM/ANS.

---

ANEXA II

CERTIFICATE PENTRU ECHIPAMENTELE ATM/ANS

(Partea-ATM/ANS.EQMT.CERT)

ATM/ANS.EQMT.CERT.001 Domeniu de aplicare

Prezenta anexă stabilește procedurile de emitere a certificatelor pentru echipamentele ATM/ANS în conformitate cu articolul 4, precum și drepturile și obligațiile solicitantului și ale titularului certificatelor respective.

ATM/ANS.EQMT.CERT.005 Eligibilitate

Orice persoană fizică sau juridică care și-a demonstrat sau este în curs de a-și demonstra capacitatea de proiectare în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.CERT.010 poate solicita emiterea unui certificat pentru echipamentele ATM/ANS, în conformitate cu condițiile stabilite în prezenta anexă.

ATM/ANS.EQMT.CERT.010 Demonstrarea capacității

Solicitantul unui certificat pentru echipamente ATM/ANS trebuie să dețină o aprobare a organizației de proiectare emisă de agenție în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769 care să acopere echipamentele ATM/ANS respective.

ATM/ANS.EQMT.CERT.015 Cererea de certificat pentru echipamente ATM/ANS

| (a) | Cererea de certificat pentru echipamente ATM/ANS sau cererea de modificare a acestuia se face în forma și modalitatea stabilite de agenție. |
| --- | --- |

(a)

Cererea de certificat pentru echipamente ATM/ANS sau cererea de modificare a acestuia se face în forma și modalitatea stabilite de agenție.

| (b) | O cerere de certificat pentru echipamente ATM/ANS trebuie să includă cel puțin următoarele elemente:






  1. | date descriptive preliminare privind echipamentele ATM/ANS și utilizarea preconizată a acestora; |
| --- | --- | --- |

(b)

O cerere de certificat pentru echipamente ATM/ANS trebuie să includă cel puțin următoarele elemente:

1.

date descriptive preliminare privind echipamentele ATM/ANS și utilizarea preconizată a acestora;

| 2. | un program de certificare pentru demonstrarea conformării, în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.CERT.025, constând în următoarele:






  (i) | o descriere detaliată a proiectului, care să conțină toate configurațiile ce urmează să fie certificate; |
| --- | --- | --- |

2.

un program de certificare pentru demonstrarea conformării, în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.CERT.025, constând în următoarele:

(i)

o descriere detaliată a proiectului, care să conțină toate configurațiile ce urmează să fie certificate;

| (ii) | caracteristicile și limitările propuse ale echipamentelor; |
| --- | --- |

(ii)

caracteristicile și limitările propuse ale echipamentelor;

| (iii) | utilizarea preconizată a echipamentelor ATM/ANS; |
| --- | --- |

(iii)

utilizarea preconizată a echipamentelor ATM/ANS;

| (iv) | o propunere pentru baza de certificare inițială, inclusiv specificațiile de certificare detaliate aplicabile, condițiile speciale propuse, constatările echivalente propuse în materie de siguranță, precum și un mijloc de conformare propus și abaterile propuse, după caz, elaborate în conformitate cu cerințele și opțiunile prevăzute la punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.001; |
| --- | --- |

(iv)

o propunere pentru baza de certificare inițială, inclusiv specificațiile de certificare detaliate aplicabile, condițiile speciale propuse, constatările echivalente propuse în materie de siguranță, precum și un mijloc de conformare propus și abaterile propuse, după caz, elaborate în conformitate cu cerințele și opțiunile prevăzute la punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.001;

| (v) | o propunere privind o defalcare a programului de certificare pe grupe subiective de activități și date de demonstrare a conformării, inclusiv o propunere privind mijloacele de demonstrare a conformării și documentele de demonstrare a conformării aferente; |
| --- | --- |

(v)

o propunere privind o defalcare a programului de certificare pe grupe subiective de activități și date de demonstrare a conformării, inclusiv o propunere privind mijloacele de demonstrare a conformării și documentele de demonstrare a conformării aferente;

| (vi) | o propunere de evaluare a grupelor subiective de activități și date de demonstrare a conformării care să abordeze probabilitatea existenței unei neconformități neidentificate cu cerințele bazei de certificare și impactul potențial al respectivei neconformități asupra echipamentelor ATM/ANS; evaluarea propusă trebuie să țină seama cel puțin elementele prevăzute la litera (a) subpunctul 2 punctele (i)-(iv) de la punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.010; pe baza acestei evaluări, cererea trebuie să includă o propunere privind nivelul de implicare al agenției în verificarea activităților și datelor de demonstrare a conformității; |
| --- | --- |

(vi)

o propunere de evaluare a grupelor subiective de activități și date de demonstrare a conformării care să abordeze probabilitatea existenței unei neconformități neidentificate cu cerințele bazei de certificare și impactul potențial al respectivei neconformități asupra echipamentelor ATM/ANS; evaluarea propusă trebuie să țină seama cel puțin elementele prevăzute la litera (a) subpunctul 2 punctele (i)-(iv) de la punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.010; pe baza acestei evaluări, cererea trebuie să includă o propunere privind nivelul de implicare al agenției în verificarea activităților și datelor de demonstrare a conformității;

| (vii) | un calendar al proiectului, inclusiv obiectivele de etapă majore. |
| --- | --- |

(vii)

un calendar al proiectului, inclusiv obiectivele de etapă majore.

| (c) | După depunerea inițială a cererii la agenție, solicitantul trebuie să actualizeze programul de certificare atunci când există modificări ale proiectului de certificare care afectează oricare dintre punctele (i)-(vii) de la litera (b) subpunctul 2. |
| --- | --- |

(c)

După depunerea inițială a cererii la agenție, solicitantul trebuie să actualizeze programul de certificare atunci când există modificări ale proiectului de certificare care afectează oricare dintre punctele (i)-(vii) de la litera (b) subpunctul 2.

| (d) | O cerere de emitere a unui certificat pentru echipamente ATM/ANS este valabilă timp de 5 ani, cu excepția cazului în care solicitantul demonstrează, la momentul depunerii cererii, că necesită o perioadă mai lungă de timp pentru a demonstra conformarea, iar agenția este de acord să prelungească perioada respectivă. |
| --- | --- |

(d)

O cerere de emitere a unui certificat pentru echipamente ATM/ANS este valabilă timp de 5 ani, cu excepția cazului în care solicitantul demonstrează, la momentul depunerii cererii, că necesită o perioadă mai lungă de timp pentru a demonstra conformarea, iar agenția este de acord să prelungească perioada respectivă.

| (e) | În cazul în care certificatul pentru echipamente ATM/ANS nu a fost emis sau este evident că el nu va fi emis în termenul stabilit la litera (d), solicitantul poate:






  1. | să depună o nouă cerere și să respecte cerințele privind baza de certificare, astfel cum au fost stabilite și notificate de agenție în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 pentru data depunerii noii cereri; sau |
| --- | --- | --- |

(e)

În cazul în care certificatul pentru echipamente ATM/ANS nu a fost emis sau este evident că el nu va fi emis în termenul stabilit la litera (d), solicitantul poate:

1.

să depună o nouă cerere și să respecte cerințele privind baza de certificare, astfel cum au fost stabilite și notificate de agenție în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 pentru data depunerii noii cereri; sau

| 2. | să ceară o prelungire a termenului prevăzut la litera (d) și să propună o nouă dată pentru emiterea certificatului; în acest caz, solicitantul trebuie să se conformeze cerințelor aplicabile bazei de certificare, astfel cum au fost stabilite și notificate de agenție în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 pentru o dată care urmează să fie aleasă de solicitant; cu toate acestea, data respectivă nu poate să preceadă cu mai mult de 5 ani noua dată propusă de solicitant pentru emiterea certificatului, în cazul unei cereri de emitere a unui certificat pentru echipamente ATM/ANS. |
| --- | --- |

2.

să ceară o prelungire a termenului prevăzut la litera (d) și să propună o nouă dată pentru emiterea certificatului; în acest caz, solicitantul trebuie să se conformeze cerințelor aplicabile bazei de certificare, astfel cum au fost stabilite și notificate de agenție în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 pentru o dată care urmează să fie aleasă de solicitant; cu toate acestea, data respectivă nu poate să preceadă cu mai mult de 5 ani noua dată propusă de solicitant pentru emiterea certificatului, în cazul unei cereri de emitere a unui certificat pentru echipamente ATM/ANS.

ATM/ANS.EQMT.CERT.020 Modificări care necesită emiterea unui nou certificat pentru echipamente ATM/ANS

O organizație de proiectare aprobată care propune modificări ale echipamentelor ATM/ANS trebuie să solicite emiterea unui nou certificat în cazul în care modificările la nivelul proiectării sau funcționalității echipamentelor ATM/ANS respective sunt atât de importante încât este necesară o investigație completă a conformității cu baza de certificare aplicabilă.

ATM/ANS.EQMT.CERT.025 Demonstrarea conformității cu baza de certificare a echipamentelor ATM/ANS

| (a) | După acceptarea de către agenție a programului de certificare, solicitantul trebuie să demonstreze conformitatea cu baza de certificare a echipamentelor ATM/ANS, astfel cum a fost stabilită și notificată de agenție solicitantului în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.001, și trebuie să prezinte agenției mijloacele prin care a fost demonstrată această conformitate. |
| --- | --- |

(a)

După acceptarea de către agenție a programului de certificare, solicitantul trebuie să demonstreze conformitatea cu baza de certificare a echipamentelor ATM/ANS, astfel cum a fost stabilită și notificată de agenție solicitantului în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.001, și trebuie să prezinte agenției mijloacele prin care a fost demonstrată această conformitate.

| (b) | Un solicitant al unui certificat pentru echipamente ATM/ANS trebuie să actualizeze programul de certificare cu baza de certificare actualizată în cazul în care agenția identifică necesitatea ca solicitantul să facă acest lucru după depunerea inițială stabilită în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.CERT.015. |
| --- | --- |

(b)

Un solicitant al unui certificat pentru echipamente ATM/ANS trebuie să actualizeze programul de certificare cu baza de certificare actualizată în cazul în care agenția identifică necesitatea ca solicitantul să facă acest lucru după depunerea inițială stabilită în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.CERT.015.

| (c) | Solicitantul trebuie să raporteze agenției orice dificultate sau eveniment care au fost întâlnite pe parcursul procesului de demonstrare a conformității și care ar putea avea un efect semnificativ asupra evaluării în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.CERT.015 litera (b) subpunctul (2) punctul (vi) sau asupra programului de certificare sau care ar putea necesita orice fel de modificare a gradului de implicare a Agenției notificat în prealabil solicitantului în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.010 litera (b). |
| --- | --- |

(c)

Solicitantul trebuie să raporteze agenției orice dificultate sau eveniment care au fost întâlnite pe parcursul procesului de demonstrare a conformității și care ar putea avea un efect semnificativ asupra evaluării în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.CERT.015 litera (b) subpunctul (2) punctul (vi) sau asupra programului de certificare sau care ar putea necesita orice fel de modificare a gradului de implicare a Agenției notificat în prealabil solicitantului în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.010 litera (b).

| (d) | Solicitantul trebuie să înregistreze demonstrațiile de conformitate în documentele de conformitate, conform celor menționate în programul de certificare. |
| --- | --- |

(d)

Solicitantul trebuie să înregistreze demonstrațiile de conformitate în documentele de conformitate, conform celor menționate în programul de certificare.

| (e) | La finalizarea tuturor activităților de demonstrare a conformității în conformitate cu programul de certificare, inclusiv a oricăror inspecții și încercări efectuate în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.CERT.040, solicitantul trebuie să declare și să prezinte, în forma și modul stabilite de agenție, următoarele:






  1. | că a demonstrat conformitatea cu baza de certificare, astfel cum a fost stabilită și notificată de agenție, urmând programul de certificare acceptat de agenție în conformitate cu litera (a); |
| --- | --- | --- |

(e)

La finalizarea tuturor activităților de demonstrare a conformității în conformitate cu programul de certificare, inclusiv a oricăror inspecții și încercări efectuate în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.CERT.040, solicitantul trebuie să declare și să prezinte, în forma și modul stabilite de agenție, următoarele:

1.

că a demonstrat conformitatea cu baza de certificare, astfel cum a fost stabilită și notificată de agenție, urmând programul de certificare acceptat de agenție în conformitate cu litera (a);

| 2. | că nu a fost identificată nicio particularitate sau caracteristică care ar putea face ca echipamentele ATM/ANS să devină neadecvate pentru utilizarea preconizată. |
| --- | --- |

2.

că nu a fost identificată nicio particularitate sau caracteristică care ar putea face ca echipamentele ATM/ANS să devină neadecvate pentru utilizarea preconizată.

| (f) | Solicitantul trebuie să demonstreze că particularitățile, caracteristicile sau funcțiile care nu fac parte din baza de certificare nu prezintă nicio interferență sau efect negativ asupra adecvării echipamentelor ATM/ANS pentru utilizarea preconizată. |
| --- | --- |

(f)

Solicitantul trebuie să demonstreze că particularitățile, caracteristicile sau funcțiile care nu fac parte din baza de certificare nu prezintă nicio interferență sau efect negativ asupra adecvării echipamentelor ATM/ANS pentru utilizarea preconizată.

ATM/ANS.EQMT.CERT.030 Mijloace de conformare

| (a) | Agenția elaborează mijloace acceptabile de conformare (Acceptable Means of Compliance, „AMC”), care pot fi utilizate pentru a stabili conformarea cu Regulamentul (UE) 2018/1139 și cu actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia. |
| --- | --- |

(a)

Agenția elaborează mijloace acceptabile de conformare (Acceptable Means of Compliance, „AMC”), care pot fi utilizate pentru a stabili conformarea cu Regulamentul (UE) 2018/1139 și cu actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia.

| (b) | Se pot utiliza mijloace de conformare alternative pentru a se stabili conformitatea cu prezentul regulament. |
| --- | --- |

(b)

Se pot utiliza mijloace de conformare alternative pentru a se stabili conformitatea cu prezentul regulament.

ATM/ANS.EQMT.CERT.035 Proiectul echipamentelor ATM/ANS

| (a) | Proiectul echipamentelor ATM/ANS trebuie să cuprindă:






  1. | desenele și specificațiile, precum și o listă a acestor desene și specificații, necesare pentru a se defini configurația și caracteristicile de proiectare care s-a demonstrat că sunt conforme cu baza de certificare; |
| --- | --- | --- |

(a)

Proiectul echipamentelor ATM/ANS trebuie să cuprindă:

1.

desenele și specificațiile, precum și o listă a acestor desene și specificații, necesare pentru a se defini configurația și caracteristicile de proiectare care s-a demonstrat că sunt conforme cu baza de certificare;

| 2. | informații cu privire la procesele și metodele de fabricație și montaj ale echipamentelor, necesare pentru a asigura conformitatea echipamentelor; |
| --- | --- |

2.

informații cu privire la procesele și metodele de fabricație și montaj ale echipamentelor, necesare pentru a asigura conformitatea echipamentelor;

| 3. | o secțiune privind limitările aprobate care să fie inclusă în instrucțiunile privind menținerea caracterului adecvat, conform definiției din specificațiile de certificare aplicabile; |
| --- | --- |

3.

o secțiune privind limitările aprobate care să fie inclusă în instrucțiunile privind menținerea caracterului adecvat, conform definiției din specificațiile de certificare aplicabile;

| 4. | orice alte date care permit, prin comparație, determinarea caracterului adecvat al proiectului. |
| --- | --- |

4.

orice alte date care permit, prin comparație, determinarea caracterului adecvat al proiectului.

| (b) | Orice proiect trebuie să fie identificat în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(b)

Orice proiect trebuie să fie identificat în mod corespunzător.

ATM/ANS.EQMT.CERT.040 Inspecție și încercări

| (a) | Înainte de efectuarea fiecărei încercări în cadrul demonstrării conformității prevăzute la punctul ATM/ANS.EQMT.CERT.025, solicitantul trebuie să fi verificat:






  1. | pentru specimenul de încercare, că:






  (i) | piesele, elementele, configurația, codificarea și procesele standard sunt conforme cu specificațiile proiectului propus; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Înainte de efectuarea fiecărei încercări în cadrul demonstrării conformității prevăzute la punctul ATM/ANS.EQMT.CERT.025, solicitantul trebuie să fi verificat:

1.

pentru specimenul de încercare, că:

(i)

piesele, elementele, configurația, codificarea și procesele standard sunt conforme cu specificațiile proiectului propus;

| (ii) | echipamentele ATM/ANS dezvoltate sunt conforme cu proiectul propus; |
| --- | --- |

(ii)

echipamentele ATM/ANS dezvoltate sunt conforme cu proiectul propus;

| (iii) | procesele de fabricație, construcție și montaj le respectă în mod adecvat pe cele specificate în proiectul de echipamente propus; precum și |
| --- | --- |

(iii)

procesele de fabricație, construcție și montaj le respectă în mod adecvat pe cele specificate în proiectul de echipamente propus; precum și

| 2. | pentru echipamentele de încercare și de măsurare care urmează a fi utilizate pentru încercare, că respectivele echipamente sunt adecvate pentru încercare și calibrate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

2.

pentru echipamentele de încercare și de măsurare care urmează a fi utilizate pentru încercare, că respectivele echipamente sunt adecvate pentru încercare și calibrate în mod corespunzător.

| (b) | Pe baza verificărilor efectuate în conformitate cu litera (a), solicitantul trebuie să emită o declarație de verificare enumerând orice eventuală neconformitate, împreună cu o justificare a faptului că aceasta nu va afecta rezultatele încercărilor și să permită agenției să efectueze orice fel de inspecție pe care aceasta o consideră necesară pentru a verifica valabilitatea declarației respective. |
| --- | --- |

(b)

Pe baza verificărilor efectuate în conformitate cu litera (a), solicitantul trebuie să emită o declarație de verificare enumerând orice eventuală neconformitate, împreună cu o justificare a faptului că aceasta nu va afecta rezultatele încercărilor și să permită agenției să efectueze orice fel de inspecție pe care aceasta o consideră necesară pentru a verifica valabilitatea declarației respective.

| (c) | Solicitantul trebuie să îi permită agenției:






  1. | să examineze orice fel de date și informații referitoare la demonstrarea conformității; |
| --- | --- | --- |

(c)

Solicitantul trebuie să îi permită agenției:

1.

să examineze orice fel de date și informații referitoare la demonstrarea conformității;

| 2. | să asiste la sau să efectueze orice încercare sau inspecție desfășurată în scopul demonstrării conformității. |
| --- | --- |

2.

să asiste la sau să efectueze orice încercare sau inspecție desfășurată în scopul demonstrării conformității.

| (d) | Pentru toate încercările și inspecțiile la care a asistat agenția:






  1. | solicitantul trebuie să depună la agenție o declarație de verificare în conformitate cu litera (b); |
| --- | --- | --- |

(d)

Pentru toate încercările și inspecțiile la care a asistat agenția:

1.

solicitantul trebuie să depună la agenție o declarație de verificare în conformitate cu litera (b);

| 2. | în ceea ce privește specimenul de încercare sau echipamentele de încercare și de măsurare, între momentul în care a fost emisă declarația de verificare prevăzută la litera (b) și momentul în care specimenul de încercare este prezentat agenției pentru încercare trebuie să nu se efectueze nicio modificare care să afecteze valabilitatea declarației de verificare. |
| --- | --- |

2.

în ceea ce privește specimenul de încercare sau echipamentele de încercare și de măsurare, între momentul în care a fost emisă declarația de verificare prevăzută la litera (b) și momentul în care specimenul de încercare este prezentat agenției pentru încercare trebuie să nu se efectueze nicio modificare care să afecteze valabilitatea declarației de verificare.

ATM/ANS.EQMT.CERT.045 Evidența documentelor

Pe lângă cerințele de păstrare a evidențelor, adecvate sau asociate sistemului de management, titularul certificatului trebuie să pună la dispoziția agenției toate informațiile relevante privind proiectul, desenele și rapoartele de încercare, inclusiv registrele de inspecție și încercările înregistrate, iar acestea trebuie păstrate pentru a furniza informațiile necesare asigurării conformității continue.

ATM/ANS.EQMT.CERT.050 Manuale

Titularul unui certificat pentru echipamente ATM/ANS trebuie să prezinte, să păstreze și să actualizeze originalele tuturor manualelor necesare în temeiul bazei de certificare aplicabile și trebuie să furnizeze agenției copii, la cerere.

ATM/ANS.EQMT.CERT.055 Instrucțiuni de întreținere

| (a) | Titularul unui certificat pentru echipamente ATM/ANS trebuie să furnizeze tuturor utilizatorilor cunoscuți cel puțin un set complet de instrucțiuni de întreținere, cuprinzând date descriptive și instrucțiuni de realizare elaborate în conformitate cu baza de certificare aplicabilă, și să le pună la dispoziție, la cerere, oricărei alte persoane care are obligația să se conformeze oricăreia dintre aceste instrucțiuni de întreținere. |
| --- | --- |

(a)

Titularul unui certificat pentru echipamente ATM/ANS trebuie să furnizeze tuturor utilizatorilor cunoscuți cel puțin un set complet de instrucțiuni de întreținere, cuprinzând date descriptive și instrucțiuni de realizare elaborate în conformitate cu baza de certificare aplicabilă, și să le pună la dispoziție, la cerere, oricărei alte persoane care are obligația să se conformeze oricăreia dintre aceste instrucțiuni de întreținere.

| (b) | Modificările aduse instrucțiunilor de întreținere trebuie puse la dispoziția tuturor utilizatorilor cunoscuți și, la cerere, oricărei persoane care are obligația să se conformeze oricăreia dintre aceste instrucțiuni de întreținere. Se transmite agenției un program care arată modul în care modificările aduse instrucțiunilor de întreținere sunt puse la dispoziția tuturor utilizatorilor cunoscuți. |
| --- | --- |

(b)

Modificările aduse instrucțiunilor de întreținere trebuie puse la dispoziția tuturor utilizatorilor cunoscuți și, la cerere, oricărei persoane care are obligația să se conformeze oricăreia dintre aceste instrucțiuni de întreținere. Se transmite agenției un program care arată modul în care modificările aduse instrucțiunilor de întreținere sunt puse la dispoziția tuturor utilizatorilor cunoscuți.

ATM/ANS.EQMT.CERT.060 Modificarea bazei de certificare a echipamentelor ATM/ANS

| (a) | Toate modificările trebuie să fie aprobate de agenție după ce titularul certificatului demonstrează că modificările și domeniile vizate de modificări respectă baza de certificare stabilită de agenție în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.001. |
| --- | --- |

(a)

Toate modificările trebuie să fie aprobate de agenție după ce titularul certificatului demonstrează că modificările și domeniile vizate de modificări respectă baza de certificare stabilită de agenție în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.001.

| (b) | Prin derogare de la litera (a), modificările care intră în sfera de acoperire a privilegiilor organizației ca urmare a unei proceduri aprobate de gestionare a modificărilor sunt gestionate de organizația de proiectare aprobată și trebuie să se limiteze la configurația sau configurațiile specifice ale echipamentelor ATM/ANS la care se referă modificările. |
| --- | --- |

(b)

Prin derogare de la litera (a), modificările care intră în sfera de acoperire a privilegiilor organizației ca urmare a unei proceduri aprobate de gestionare a modificărilor sunt gestionate de organizația de proiectare aprobată și trebuie să se limiteze la configurația sau configurațiile specifice ale echipamentelor ATM/ANS la care se referă modificările.

| (c) | În acest scop, titularul unui certificat pentru echipamente ATM/ANS trebuie să dispună de un sistem care să identifice amploarea modificărilor aduse echipamentelor ATM/ANS ca fiind „minoră” sau „majoră”. |
| --- | --- |

(c)

În acest scop, titularul unui certificat pentru echipamente ATM/ANS trebuie să dispună de un sistem care să identifice amploarea modificărilor aduse echipamentelor ATM/ANS ca fiind „minoră” sau „majoră”.

| (d) | Modificările trebuie să fie însoțite de o declarație în conformitate cu punctul DPO.OR.C.001 litera (b) subpunctul (2) din anexa II (Partea DPO.OR) la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769. |
| --- | --- |

(d)

Modificările trebuie să fie însoțite de o declarație în conformitate cu punctul DPO.OR.C.001 litera (b) subpunctul (2) din anexa II (Partea DPO.OR) la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769.

ATM/ANS.EQMT.CERT.065 Directive privind echipamentele ATM/ANS

Atunci când se emite o directivă privind echipamentele ATM/ANS pentru corectarea unei carențe menționate la litera (b) din ATM/ANS.EQMT.AR.A.030, titularul certificatului pentru echipamente ATM/ANS trebuie să întreprindă următoarele acțiuni, cu excepția unor dispoziții contrare ale agenției în cazul în care sunt necesare acțiuni urgente:

| (a) | să propună acțiuni corective adecvate și să prezinte agenției detalii ale propunerii respective, în vederea aprobării; |
| --- | --- |

(a)

să propună acțiuni corective adecvate și să prezinte agenției detalii ale propunerii respective, în vederea aprobării;

| (b) | în urma aprobării de către agenție, să pună la dispoziția tuturor utilizatorilor cunoscuți ai echipamentelor ATM/ANS și a autorităților competente în cauză și, dacă este cazul și la cerere, oricărei persoane care are obligația să se conformeze directivei privind echipamentele ATM/ANS, date descriptive și instrucțiuni de realizare adecvate. |
| --- | --- |

(b)

în urma aprobării de către agenție, să pună la dispoziția tuturor utilizatorilor cunoscuți ai echipamentelor ATM/ANS și a autorităților competente în cauză și, dacă este cazul și la cerere, oricărei persoane care are obligația să se conformeze directivei privind echipamentele ATM/ANS, date descriptive și instrucțiuni de realizare adecvate.

ATM/ANS.EQMT.CERT.070 Inspecții efectuate de agenție

La cererea agenției, fiecare organizație care deține un certificat emis de agenție în temeiul prezentei anexe trebuie:

| (a) | să acorde agenției acces la toate infrastructurile, echipamentele, documentele, înregistrările, datele, procesele, procedurile sau la orice alt material, și să permită agenției examinarea oricărui raport, efectuarea oricărei inspecții, desfășurarea sau asistarea la orice încercare necesară pentru a verifica conformitatea organizației cu cerințele aplicabile ale prezentei anexe; |
| --- | --- |

(a)

să acorde agenției acces la toate infrastructurile, echipamentele, documentele, înregistrările, datele, procesele, procedurile sau la orice alt material, și să permită agenției examinarea oricărui raport, efectuarea oricărei inspecții, desfășurarea sau asistarea la orice încercare necesară pentru a verifica conformitatea organizației cu cerințele aplicabile ale prezentei anexe;

| (b) | în cazul în care persoana fizică sau juridică utilizează parteneri, furnizori sau subcontractanți, să încheie acorduri cu aceștia pentru a se asigura că agenție are acces la aceștia și poate efectua investigații astfel cum se descrie la litera (a). |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care persoana fizică sau juridică utilizează parteneri, furnizori sau subcontractanți, să încheie acorduri cu aceștia pentru a se asigura că agenție are acces la aceștia și poate efectua investigații astfel cum se descrie la litera (a).

---

ANEXA III

DECLARAȚIA DE CONFORMARE A PROIECTULUI ECHIPAMENTELOR ATM/ANS

(Partea-ATM/ANS.EQMT.DEC)

ATM/ANS.EQMT.DEC.001 Domeniu de aplicare

Prezenta anexă stabilește procedurile de declarare a conformării proiectului echipamentelor ATM/ANS și drepturile și obligațiile organizațiilor implicate în proiectarea echipamentelor ATM/ANS care sunt autorizate să emită declarații.

ATM/ANS.EQMT.DEC.005 Eligibilitatea și demonstrarea conformării

O organizație implicată în proiectarea de echipamente ATM/ANS trebuie să își demonstreze capacitatea de a declara conformarea proiectului anumitor echipamente ATM/ANS prin deținerea unei aprobări a organizației emise de agenție în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769, astfel cum se specifică în termenii aprobării organizației.

ATM/ANS.EQMT.DEC.010 Declarația de conformare a proiectului echipamentelor ATM/ANS

O organizație aprobată trebuie să prezinte agenției o declarație de conformare datată și semnată referitoare la proiectele anumitor echipamente ATM/ANS. Declarația trebuie să conțină cel puțin următoarele informații:

| (a) | o descriere a proiectului, care să conțină toate configurațiile; |
| --- | --- |

(a)

o descriere a proiectului, care să conțină toate configurațiile;

| (b) | performanța nominală a echipamentului, acolo unde este cazul, fie direct, fie prin trimitere la alte documente suplimentare; |
| --- | --- |

(b)

performanța nominală a echipamentului, acolo unde este cazul, fie direct, fie prin trimitere la alte documente suplimentare;

| (c) | o declarație de conformitate care să ateste că echipamentul îndeplinește specificațiile aplicabile, precum și o listă a specificațiilor declarației și a condițiilor speciale, după caz; |
| --- | --- |

(c)

o declarație de conformitate care să ateste că echipamentul îndeplinește specificațiile aplicabile, precum și o listă a specificațiilor declarației și a condițiilor speciale, după caz;

| (d) | trimiteri la documente justificative relevante, inclusiv la rapoartele de încercare; |
| --- | --- |

(d)

trimiteri la documente justificative relevante, inclusiv la rapoartele de încercare;

| (e) | trimiteri la manualele corespunzătoare de exploatare, instalare și întreținere; |
| --- | --- |

(e)

trimiteri la manualele corespunzătoare de exploatare, instalare și întreținere;

| (f) | nivelurile de conformitate, acolo unde specificațiile declarației permit diferite niveluri de conformitate; |
| --- | --- |

(f)

nivelurile de conformitate, acolo unde specificațiile declarației permit diferite niveluri de conformitate;

| (g) | lista abaterilor, după caz. |
| --- | --- |

(g)

lista abaterilor, după caz.

ATM/ANS.EQMT.DEC.015 Mijloace de conformare

| (a) | Agenția elaborează mijloace acceptabile de conformare (Acceptable Means of Compliance, „AMC”), care pot fi utilizate pentru a stabili conformarea cu Regulamentul (UE) 2018/1139 și cu actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia. |
| --- | --- |

(a)

Agenția elaborează mijloace acceptabile de conformare (Acceptable Means of Compliance, „AMC”), care pot fi utilizate pentru a stabili conformarea cu Regulamentul (UE) 2018/1139 și cu actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia.

| (b) | Se pot utiliza mijloace de conformare alternative pentru a se stabili conformitatea cu prezentul regulament. |
| --- | --- |

(b)

Se pot utiliza mijloace de conformare alternative pentru a se stabili conformitatea cu prezentul regulament.

ATM/ANS.EQMT.DEC.020 Modificarea declarației de proiect al echipamentelor ATM/ANS

| (a) | O organizație aprobată implicată în proiectarea de echipamente ATM/ANS poate face modificări ale proiectului care se încadrează în sfera de acoperire a privilegiilor organizației aprobate. În acest caz, echipamentul modificat își păstrează numărul original al piesei. |
| --- | --- |

(a)

O organizație aprobată implicată în proiectarea de echipamente ATM/ANS poate face modificări ale proiectului care se încadrează în sfera de acoperire a privilegiilor organizației aprobate. În acest caz, echipamentul modificat își păstrează numărul original al piesei.

| (b) | Orice modificare a proiectului care se încadrează în sfera de acoperire a privilegiilor organizației aprobate și care este suficient de importantă pentru a necesita o investigație completă în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.020 pentru a se stabili conformitatea acesteia necesită atribuirea unei noi desemnări a modelului pentru echipament. |
| --- | --- |

(b)

Orice modificare a proiectului care se încadrează în sfera de acoperire a privilegiilor organizației aprobate și care este suficient de importantă pentru a necesita o investigație completă în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.020 pentru a se stabili conformitatea acesteia necesită atribuirea unei noi desemnări a modelului pentru echipament.

ATM/ANS.EQMT.DEC.025 Evidența documentelor

Pe lângă cerințele de păstrare a evidențelor, adecvate sau asociate sistemului de management, trebuie să se pună la dispoziția agenției toate informațiile relevante privind proiectul, desenele și rapoartele de încercare, inclusiv registrele de inspecție pentru echipamentele supuse încercărilor, iar acestea trebuie păstrate pentru a furniza informațiile necesare pentru asigurarea menținerii caracterului adecvat al echipamentelor ATM/ANS.

ATM/ANS.EQMT.DEC.030 Manuale

Organizația implicată în proiectarea echipamentelor ATM/ANS, care a făcut declarația, trebuie să prezinte, să păstreze și să actualizeze originalele tuturor manualelor identificate în declarație și să furnizeze copii, la cerere, agenției.

ATM/ANS.EQMT.DEC.035 Instrucțiuni de întreținere

| (a) | Organizația de proiectare care a făcut declarația trebuie să furnizeze tuturor utilizatorilor cunoscuți cel puțin un set complet de instrucțiuni de întreținere, cuprinzând date descriptive și instrucțiuni de realizare elaborate în conformitate cu specificațiile aplicabile echipamentelor ATM/ANS vizate de declarație, și să le pună la dispoziție, la cerere, oricărei alte persoane care are obligația să se conformeze oricărora dintre termenii acestor instrucțiuni de întreținere. |
| --- | --- |

(a)

Organizația de proiectare care a făcut declarația trebuie să furnizeze tuturor utilizatorilor cunoscuți cel puțin un set complet de instrucțiuni de întreținere, cuprinzând date descriptive și instrucțiuni de realizare elaborate în conformitate cu specificațiile aplicabile echipamentelor ATM/ANS vizate de declarație, și să le pună la dispoziție, la cerere, oricărei alte persoane care are obligația să se conformeze oricărora dintre termenii acestor instrucțiuni de întreținere.

| (b) | Modificările aduse instrucțiunilor de întreținere trebuie puse la dispoziția tuturor utilizatorilor cunoscuți și, la cerere, oricărei persoane care are obligația să se conformeze oricăreia dintre aceste instrucțiuni de întreținere. Se transmite agenției, la cererea acesteia, un program care arată modul în care modificările aduse instrucțiunilor de întreținere sunt puse la dispoziția tuturor utilizatorilor cunoscuți. |
| --- | --- |

(b)

Modificările aduse instrucțiunilor de întreținere trebuie puse la dispoziția tuturor utilizatorilor cunoscuți și, la cerere, oricărei persoane care are obligația să se conformeze oricăreia dintre aceste instrucțiuni de întreținere. Se transmite agenției, la cererea acesteia, un program care arată modul în care modificările aduse instrucțiunilor de întreținere sunt puse la dispoziția tuturor utilizatorilor cunoscuți.

ATM/ANS.EQMT.DEC.040 Directive privind echipamentele ATM/ANS

Atunci când se emite o directivă privind echipamentele ATM/ANS pentru corectarea unei carențe menționate la litera (b) de la ATM/ANS.EQMT.AR.A.030, declarantul conformării proiectului echipamentelor ATM/ANS trebuie să întreprindă următoarele acțiuni, cu excepția unor dispoziții contrare ale agenției în cazul în care sunt necesare acțiuni urgente:

| (a) | să propună acțiuni corective adecvate și să prezinte agenției detalii ale propunerii respective, în vederea aprobării; |
| --- | --- |

(a)

să propună acțiuni corective adecvate și să prezinte agenției detalii ale propunerii respective, în vederea aprobării;

| (b) | în urma aprobării de către agenție, să pună la dispoziția tuturor utilizatorilor cunoscuți ai echipamentelor și a autorităților competente vizate, după caz și, la cerere, oricărei persoane care are obligația să se conformeze directivei privind echipamentele ATM/ANS, date descriptive și instrucțiuni de realizare adecvate. |
| --- | --- |

(b)

în urma aprobării de către agenție, să pună la dispoziția tuturor utilizatorilor cunoscuți ai echipamentelor și a autorităților competente vizate, după caz și, la cerere, oricărei persoane care are obligația să se conformeze directivei privind echipamentele ATM/ANS, date descriptive și instrucțiuni de realizare adecvate.

ATM/ANS.EQMT.DEC.045 Inspecții efectuate de agenție

La cererea agenției, fiecare organizație care este autorizată să emită o declarație în conformitate cu prezentul regulament trebuie:

| (a) | să acorde agenției acces la toate infrastructurile, echipamentele, documentele, înregistrările, datele, procesele, procedurile sau la orice alt material, și să permită agenției examinarea oricărui raport, efectuarea oricărei inspecții, desfășurarea sau asistarea la orice încercare necesară pentru a verifica conformitatea și conformitatea continuă a organizației cu cerințele aplicabile ale prezentei anexe; |
| --- | --- |

(a)

să acorde agenției acces la toate infrastructurile, echipamentele, documentele, înregistrările, datele, procesele, procedurile sau la orice alt material, și să permită agenției examinarea oricărui raport, efectuarea oricărei inspecții, desfășurarea sau asistarea la orice încercare necesară pentru a verifica conformitatea și conformitatea continuă a organizației cu cerințele aplicabile ale prezentei anexe;

| (b) | în cazul în care persoana fizică sau juridică utilizează parteneri, furnizori sau subcontractanți, să încheie acorduri cu aceștia pentru a se asigura că agenția are acces la aceștia și poate efectua investigații astfel cum se prevede la litera (a). |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care persoana fizică sau juridică utilizează parteneri, furnizori sau subcontractanți, să încheie acorduri cu aceștia pentru a se asigura că agenția are acces la aceștia și poate efectua investigații astfel cum se prevede la litera (a).

---

| 15.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/19

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1769 AL COMISIEI

din 12 septembrie 2023

de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative pentru aprobarea organizațiilor implicate în proiectarea sau producția de sisteme și componente de management al traficului aerian/servicii de navigație aeriană și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/203

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2018 privind normele comune în domeniul aviației civile și de înființare a Agenției Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2111/2005, (CE) nr. 1008/2008, (UE) nr. 996/2010, (UE) nr. 376/2014 și a Directivelor 2014/30/UE și 2014/53/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 552/2004 și (CE) nr. 216/2008 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CEE) nr. 3922/91 al Consiliului (1), în special articolul 43 alineatul (1) și articolul 62 alineatul (15) litera (c),

întrucât:

| (1) | Având în vedere obiectivele și principiile prevăzute la articolele 1 și 4 din Regulamentul (UE) 2018/1139 și, în particular, natura și riscurile activității în cauză, organizațiile implicate în proiectarea sau producția de sisteme de management al traficului aerian/servicii de navigație aeriană (ATM/ANS) și de componente ATM/ANS trebui să aibă obligația de a deține un certificat. |
| --- | --- |

(1)

Având în vedere obiectivele și principiile prevăzute la articolele 1 și 4 din Regulamentul (UE) 2018/1139 și, în particular, natura și riscurile activității în cauză, organizațiile implicate în proiectarea sau producția de sisteme de management al traficului aerian/servicii de navigație aeriană (ATM/ANS) și de componente ATM/ANS trebui să aibă obligația de a deține un certificat.

| (2) | Pentru a asigura punerea în aplicare și respectarea uniformă a cerințelor esențiale menționate la articolul 40 din Regulamentul (UE) 2018/1139, pentru furnizarea de ATM/ANS, prezentul regulament trebuie să stabilească norme și proceduri pentru eliberarea, menținerea, modificarea, limitarea, suspendarea sau revocarea certificatelor destinate organizațiilor implicate în proiectarea sau producția de sisteme ATM/ANS și de componente ATM/ANS, precum și a privilegiilor și responsabilităților titularilor de certificate. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a asigura punerea în aplicare și respectarea uniformă a cerințelor esențiale menționate la articolul 40 din Regulamentul (UE) 2018/1139, pentru furnizarea de ATM/ANS, prezentul regulament trebuie să stabilească norme și proceduri pentru eliberarea, menținerea, modificarea, limitarea, suspendarea sau revocarea certificatelor destinate organizațiilor implicate în proiectarea sau producția de sisteme ATM/ANS și de componente ATM/ANS, precum și a privilegiilor și responsabilităților titularilor de certificate.

| (3) | Evaluarea conformității echipamentelor ATM/ANS prevăzută în Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 al Comisiei (2) depinde de natura și de riscurile serviciului ATM/ANS sau de funcționalitatea unui anumit echipament ATM/ANS și se bazează pe metodologiile și bunele practici existente. Regulamentul respectiv stabilește trei tipuri diferite de evaluare a conformității, și anume: certificarea de către agenție a anumitor echipamente ATM/ANS; o declarație din partea unei organizații aprobate implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS și o declarație de conformitate din partea furnizorului de ATM/ANS sau din partea unei organizații aprobate implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS. |
| --- | --- |

(3)

Evaluarea conformității echipamentelor ATM/ANS prevăzută în Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 al Comisiei (2) depinde de natura și de riscurile serviciului ATM/ANS sau de funcționalitatea unui anumit echipament ATM/ANS și se bazează pe metodologiile și bunele practici existente. Regulamentul respectiv stabilește trei tipuri diferite de evaluare a conformității, și anume: certificarea de către agenție a anumitor echipamente ATM/ANS; o declarație din partea unei organizații aprobate implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS și o declarație de conformitate din partea furnizorului de ATM/ANS sau din partea unei organizații aprobate implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS.

| (4) | Ciclul de viață tipic al echipamentelor ATM/ANS se compune din diferite etape: proiectare, producție, instalare, operare, întreținere și dezafectare. Furnizorul de ATM/ANS este, în mod normal, responsabil pentru unele dintre aceste etape, în timp ce pentru altele sunt responsabile organizațiile implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS. Prin urmare, este oportun să fie stabilite cerințe comune pentru aprobarea și supravegherea organizațiilor implicate în proiectarea sau producția anumitor echipamente ATM/ANS utilizate la furnizarea de ATM/ANS, în special a celor menționate la punctul 3.1 din anexa VIII la Regulamentul (UE) 2018/1139. |
| --- | --- |

(4)

Ciclul de viață tipic al echipamentelor ATM/ANS se compune din diferite etape: proiectare, producție, instalare, operare, întreținere și dezafectare. Furnizorul de ATM/ANS este, în mod normal, responsabil pentru unele dintre aceste etape, în timp ce pentru altele sunt responsabile organizațiile implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS. Prin urmare, este oportun să fie stabilite cerințe comune pentru aprobarea și supravegherea organizațiilor implicate în proiectarea sau producția anumitor echipamente ATM/ANS utilizate la furnizarea de ATM/ANS, în special a celor menționate la punctul 3.1 din anexa VIII la Regulamentul (UE) 2018/1139.

| (5) | Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației (denumită în continuare „agenția”) este responsabilă pentru toate sarcinile autorității competente legate de certificatele și declarațiile aferente sistemelor ATM/ANS și componentelor ATM/ANS („echipamentele ATM/ANS”), inclusiv pentru supraveghere și asigurarea respectării legii. Pentru a se asigura coerența și o evaluare bazată pe riscuri și, printre altele, pentru a se evita suprapunerile și sarcinile administrative și pentru a se promova eficacitatea proceselor de certificare și de supraveghere, respectivele funcții de supraveghere și de asigurare a respectării legii trebuie să fie exercitate de agenție. În scopul certificării sau al examinării declarațiilor privind echipamentele ATM/ANS, este necesar ca agenția să supravegheze și procesele instituite de organizațiile de proiectare și de producție, inclusiv, dacă este necesar, certificarea acestor organizații. Prin urmare, agenția trebuie să fie responsabilă cu aprobarea organizațiilor implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS și, în același timp, cu atestarea echipamentelor ATM/ANS. |
| --- | --- |

(5)

Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației (denumită în continuare „agenția”) este responsabilă pentru toate sarcinile autorității competente legate de certificatele și declarațiile aferente sistemelor ATM/ANS și componentelor ATM/ANS („echipamentele ATM/ANS”), inclusiv pentru supraveghere și asigurarea respectării legii. Pentru a se asigura coerența și o evaluare bazată pe riscuri și, printre altele, pentru a se evita suprapunerile și sarcinile administrative și pentru a se promova eficacitatea proceselor de certificare și de supraveghere, respectivele funcții de supraveghere și de asigurare a respectării legii trebuie să fie exercitate de agenție. În scopul certificării sau al examinării declarațiilor privind echipamentele ATM/ANS, este necesar ca agenția să supravegheze și procesele instituite de organizațiile de proiectare și de producție, inclusiv, dacă este necesar, certificarea acestor organizații. Prin urmare, agenția trebuie să fie responsabilă cu aprobarea organizațiilor implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS și, în același timp, cu atestarea echipamentelor ATM/ANS.

| (6) | Competența agenției de a certifica organizațiile de proiectare sau de producție trebuie să permită, de asemenea, o abordare nediscriminatorie și armonizată în raport cu toate organizațiile de proiectare sau de producție care solicită un certificat în temeiul prezentului regulament. Echipamentele ATM/ANS introduse pe piața Uniunii pot fi utilizate în toate statele membre și pentru toate tipurile de servicii, indiferent dacă sunt utilizate de furnizori de ATM/ANS care își desfășoară activitatea în unul sau mai multe state membre. Nu este posibil să se clasifice organizațiile implicate în proiectare și producție pe baza viitorului lor catalog de echipamente care urmează să fie utilizate la nivel local sau la nivelul Uniunii. Același principiu trebuie respectat atunci când agenția alocă sarcini de certificare și de supraveghere. |
| --- | --- |

(6)

Competența agenției de a certifica organizațiile de proiectare sau de producție trebuie să permită, de asemenea, o abordare nediscriminatorie și armonizată în raport cu toate organizațiile de proiectare sau de producție care solicită un certificat în temeiul prezentului regulament. Echipamentele ATM/ANS introduse pe piața Uniunii pot fi utilizate în toate statele membre și pentru toate tipurile de servicii, indiferent dacă sunt utilizate de furnizori de ATM/ANS care își desfășoară activitatea în unul sau mai multe state membre. Nu este posibil să se clasifice organizațiile implicate în proiectare și producție pe baza viitorului lor catalog de echipamente care urmează să fie utilizate la nivel local sau la nivelul Uniunii. Același principiu trebuie respectat atunci când agenția alocă sarcini de certificare și de supraveghere.

| (7) | În conformitate cu articolul 29 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) 2021/696 al Parlamentului European și al Consiliului (3), Agenției Uniunii Europene pentru Programul Spațial (EUSPA) i-a fost încredințată sarcina de a gestiona exploatarea Serviciului european geostaționar mixt de navigare (EGNOS), astfel cum se prevede la articolul 44 din regulamentul respectiv. Exploatarea EGNOS acoperă, printre alte acțiuni, sprijinirea activităților de certificare și de standardizare. EUSPA nu îndeplinește singură toate sarcinile legate de exploatarea EGNOS, ci se bazează pe expertiza altor entități, în special a Agenției Spațiale Europene (ESA), în ceea ce privește activitățile legate de evoluția sistemului și de proiectarea și dezvoltarea unor părți ale segmentului terestru. Prin urmare, EUSPA trebuie să fie considerată echivalentă cu o organizație de proiectare sau de producție în contextul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 29 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) 2021/696 al Parlamentului European și al Consiliului (3), Agenției Uniunii Europene pentru Programul Spațial (EUSPA) i-a fost încredințată sarcina de a gestiona exploatarea Serviciului european geostaționar mixt de navigare (EGNOS), astfel cum se prevede la articolul 44 din regulamentul respectiv. Exploatarea EGNOS acoperă, printre alte acțiuni, sprijinirea activităților de certificare și de standardizare. EUSPA nu îndeplinește singură toate sarcinile legate de exploatarea EGNOS, ci se bazează pe expertiza altor entități, în special a Agenției Spațiale Europene (ESA), în ceea ce privește activitățile legate de evoluția sistemului și de proiectarea și dezvoltarea unor părți ale segmentului terestru. Prin urmare, EUSPA trebuie să fie considerată echivalentă cu o organizație de proiectare sau de producție în contextul prezentului regulament.

| (8) | În conformitate cu rolurile și responsabilitățile EUSPA și ale ESA, definite în Regulamentul (UE) 2021/696, nu există o entitate unică responsabilă cu proiectarea sistemului EGNOS și a echipamentelor sale și, prin urmare, nu există o organizație unică de proiectare și de producție care să poată fi aprobată de AESA. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu rolurile și responsabilitățile EUSPA și ale ESA, definite în Regulamentul (UE) 2021/696, nu există o entitate unică responsabilă cu proiectarea sistemului EGNOS și a echipamentelor sale și, prin urmare, nu există o organizație unică de proiectare și de producție care să poată fi aprobată de AESA.

| (9) | În consecință, particularitățile structurii aferente activității de proiectare a sistemului EGNOS necesită mijloace specifice pentru demonstrarea conformării cu cerințele esențiale prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/1139, ținând cont de faptul că EGNOS este un serviciu multimodal care trebuie să respecte și cerințe de reglementare relevante pentru alte sectoare. |
| --- | --- |

(9)

În consecință, particularitățile structurii aferente activității de proiectare a sistemului EGNOS necesită mijloace specifice pentru demonstrarea conformării cu cerințele esențiale prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/1139, ținând cont de faptul că EGNOS este un serviciu multimodal care trebuie să respecte și cerințe de reglementare relevante pentru alte sectoare.

| (10) | Ambele agenții trebuie să coopereze pentru a asigura conformarea sistemului EGNOS cu standardele OACI relevante, astfel încât mijloacele respective să garanteze un nivel de siguranță și de interoperabilitate echivalent cu cel care rezultă din aplicarea integrală a cerințelor de proiectare și de producție din prezentul regulament. Cooperarea va include, de asemenea, consultarea EUSPA pentru elaborarea de specificații detaliate. |
| --- | --- |

(10)

Ambele agenții trebuie să coopereze pentru a asigura conformarea sistemului EGNOS cu standardele OACI relevante, astfel încât mijloacele respective să garanteze un nivel de siguranță și de interoperabilitate echivalent cu cel care rezultă din aplicarea integrală a cerințelor de proiectare și de producție din prezentul regulament. Cooperarea va include, de asemenea, consultarea EUSPA pentru elaborarea de specificații detaliate.

| (11) | Prezentul regulament a ținut cont în mod corespunzător de conținutul Planului general pentru ATM și de capacitățile tehnologice cuprinse în acesta. |
| --- | --- |

(11)

Prezentul regulament a ținut cont în mod corespunzător de conținutul Planului general pentru ATM și de capacitățile tehnologice cuprinse în acesta.

| (12) | Agenția a pregătit un proiect de norme de punere în aplicare, pe care l-a înaintat Comisiei împreună cu Avizul nr. 01/2023, în conformitate cu articolul 75 alineatul (2) literele (b) și (c) și cu articolul 76 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1139. |
| --- | --- |

(12)

Agenția a pregătit un proiect de norme de punere în aplicare, pe care l-a înaintat Comisiei împreună cu Avizul nr. 01/2023, în conformitate cu articolul 75 alineatul (2) literele (b) și (c) și cu articolul 76 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1139.

| (13) | Pentru a utiliza în mod optim resursele și expertiza existente, agenția poate solicita sprijin administrativ din partea autorităților naționale competente atunci când își execută sarcinile de certificare, de supraveghere și de asigurare a respectării legii în temeiul prezentului regulament. Acest sprijin administrativ nu trebuie să constituie o delegare de competențe sau de responsabilități aferente sarcinilor. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a utiliza în mod optim resursele și expertiza existente, agenția poate solicita sprijin administrativ din partea autorităților naționale competente atunci când își execută sarcinile de certificare, de supraveghere și de asigurare a respectării legii în temeiul prezentului regulament. Acest sprijin administrativ nu trebuie să constituie o delegare de competențe sau de responsabilități aferente sarcinilor.

| (14) | Pentru a include organizațiile de proiectare sau de producție de echipamente ATM/ANS în sfera de aplicare a gestionării riscurilor la adresa securității informațiilor cu impact potențial asupra siguranței aviației, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 trebuie să fie modificat. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a include organizațiile de proiectare sau de producție de echipamente ATM/ANS în sfera de aplicare a gestionării riscurilor la adresa securității informațiilor cu impact potențial asupra siguranței aviației, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 trebuie să fie modificat.

| (15) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului menționat la articolul 127 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1139, |
| --- | --- |

(15)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului menționat la articolul 127 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1139,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament stabilește cerințele tehnice și procedurile administrative pentru aprobarea organizațiilor implicate în proiectarea sau producția de sisteme ATM/ANS și de componente ATM/ANS care fac obiectul certificării în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 sau al declarației de conformare a proiectului în conformitate cu articolul 5 din regulamentul respectiv.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „echipamente ATM/ANS” înseamnă componentele ATM/ANS definite la articolul 3 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2018/1139 și sistemele ATM/ANS definite la articolul 3 alineatul (7) din regulamentul respectiv, cu excepția componentelor de bord, care fac obiectul Regulamentului (UE) nr. 748/2012 al Comisiei (4); |
| --- | --- |

1.

„echipamente ATM/ANS” înseamnă componentele ATM/ANS definite la articolul 3 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2018/1139 și sistemele ATM/ANS definite la articolul 3 alineatul (7) din regulamentul respectiv, cu excepția componentelor de bord, care fac obiectul Regulamentului (UE) nr. 748/2012 al Comisiei (4);

4

| 2. | „directivă privind echipamentele ATM/ANS” înseamnă un document emis de agenție, care mandatează acțiunile ce trebuie întreprinse de furnizorii de ATM/ANS cu privire la echipamentele ATM/ANS pentru a răspunde unor carențe în materie de siguranță și/sau securitate care au fost identificate și pentru a restabili performanțele și interoperabilitatea respectivelor echipamente ATM/ANS, atunci când există elemente de probă care arată că siguranța, securitatea, performanța sau interoperabilitatea echipamentelor respective poate fi altminteri compromisă. |
| --- | --- |

2.

„directivă privind echipamentele ATM/ANS” înseamnă un document emis de agenție, care mandatează acțiunile ce trebuie întreprinse de furnizorii de ATM/ANS cu privire la echipamentele ATM/ANS pentru a răspunde unor carențe în materie de siguranță și/sau securitate care au fost identificate și pentru a restabili performanțele și interoperabilitatea respectivelor echipamente ATM/ANS, atunci când există elemente de probă care arată că siguranța, securitatea, performanța sau interoperabilitatea echipamentelor respective poate fi altminteri compromisă.

Articolul 3

Cerințe privind autoritatea competentă

(1)   În sensul prezentului regulament, autoritatea competentă responsabilă cu acordarea de aprobări organizațiilor implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS și cu supravegherea și asigurarea respectării legislației în ceea ce privește organizațiile respective este agenția.

(2)   Agenția trebuie să îndeplinească cerințele detaliate prevăzute în anexa I (partea DPO.AR) atunci când efectuează certificarea, investigațiile, inspecțiile, auditurile și alte activități de monitorizare necesare pentru a asigura supravegherea eficace a organizațiilor implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS care fac obiectul prezentului regulament. Agenția poate solicita sprijin administrativ din partea autorităților naționale competente pentru îndeplinirea sarcinilor sale legate de certificare, de supraveghere și de asigurarea respectării legii, atunci când își execută funcțiile în temeiul prezentului regulament.

Articolul 4

Organizații implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS

(1)   O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS care fac obiectul certificării în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 sau al declarației de conformare a proiectului în conformitate cu articolul 5 din regulamentul respectiv trebuie să își demonstreze capacitățile de organizație de proiectare sau de producție de echipamente ATM/ANS în conformitate cu anexa II (partea DPO.OR).

(2)   Se consideră că organizațiile implicate în proiectarea sau producția echipamentelor ATM/ANS ale Serviciului european geostaționar mixt de navigare (EGNOS) se conformează cerințelor din anexa II la prezentul regulament prin demonstrarea conformității lor cu Regulamentul (UE) 2021/696 și cu standardele de management, proiectare și calitate aplicabile EGNOS în temeiul regulamentului respectiv. Aceste organizații nu au obligația de a fi aprobate de agenție.

Agenția Uniunii Europene pentru Programul Spațial trebuie să se asigure, în rolul său de organizație de proiectare sau de producție, că celelalte organizații implicate în proiectarea sau producția echipamentelor EGNOS urmează procese de proiectare și de producție care au ca rezultat un nivel de siguranță și de interoperabilitate echivalent cu cel din anexa II (partea DPO.OR).

Articolul 5

Modificări ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/203 (5)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 2 alineatul (1), se adaugă litera (j) cu următorul text:






  „(j) | organizații aprobate implicate în proiectarea sau producția de sisteme ATM/ANS și de componente ATM/ANS care fac obiectul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/1769 al Comisiei (*1). |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 2 alineatul (1), se adaugă litera (j) cu următorul text:

„(j)

organizații aprobate implicate în proiectarea sau producția de sisteme ATM/ANS și de componente ATM/ANS care fac obiectul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/1769 al Comisiei (*1).

*1

(*1)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769 al Comisiei din 12 septembrie 2023 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative pentru aprobarea organizațiilor implicate în proiectarea sau producția de sisteme și componente de management al traficului aerian/servicii de navigație aeriană și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/203 (JO L 228, ....9.2023, p. 19).”
  "

*1

| 2. | La articolul 6 alineatul (1), se adaugă litera (h) cu următorul text:






  „(h) | în ceea ce privește organizațiile menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (j), autoritatea competentă desemnată în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769.” |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 6 alineatul (1), se adaugă litera (h) cu următorul text:

„(h)

în ceea ce privește organizațiile menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (j), autoritatea competentă desemnată în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769.”

Articolul 6

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 septembrie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 212, 22.8.2018, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 al Comisiei din 14 iulie 2023 de stabilire a unor norme detaliate pentru certificarea și declararea sistemelor de management al traficului aerian/de servicii de navigație aeriană și a componentelor managementului traficului aerian/serviciilor de navigație aeriană (a se vedea pagina 1 din prezentul Jurnal Oficial).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2021/696 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a Programului spațial al Uniunii și a Agenției Uniunii Europene pentru Programul spațial și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 912/2010, (UE) nr. 1285/2013 și (UE) nr. 377/2014 și a Deciziei 541/2014/UE (JO L 170, 12.5.2021, p. 69).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 748/2012 al Comisiei din 3 august 2012 de stabilire a normelor de punere în aplicare privind certificarea pentru navigabilitate și mediu a aeronavelor și a produselor, pieselor și echipamentelor aferente, precum și certificarea organizațiilor de proiectare și producție (JO L 224, 21.8.2012, p. 1).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203 al Comisiei din 27 octombrie 2022 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cerințele referitoare la managementul riscurilor în materie de securitate a informațiilor cu impact potențial asupra siguranței aviației, impuse organizațiilor care intră sub incidența Regulamentelor (UE) nr. 1321/2014, (UE) nr. 965/2012, (UE) nr. 1178/2011, (UE) 2015/340 ale Comisiei și a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) 2017/373 și (UE) 2021/664 ale Comisiei, precum și autorităților competente care intră sub incidența Regulamentelor (UE) nr. 748/2012, (UE) nr. 1321/2014, (UE) nr. 965/2012, (UE) nr. 1178/2011, (UE) 2015/340 și (UE) nr. 139/2014 ale Comisiei și a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) 2017/373 și (UE) 2021/664 ale Comisiei, și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1178/2011, (UE) nr. 748/2012, (UE) nr. 965/2012, (UE) nr. 139/2014, (UE) nr. 1321/2014, (UE) 2015/340 ale Comisiei și a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) 2017/373 și (UE) 2021/664 ale Comisiei (JO L 31, 2.2.2023, p. 1).

5

---

ANEXA I

CERINȚE APLICABILE AGENȚIEI

(Partea DPO.AR)

SUBPARTEA A   CERINȚE GENERALE (DPO.AR.A)

DPO.AR.A.001   Domeniul de aplicare

Prezenta anexă stabilește cerințele aplicabile sistemelor de administrare și de management ale agenției, atunci când aceasta își exercită sarcinile și responsabilitățile în materie de certificare, de supraveghere și de asigurare a respectării legii de către organizațiile de proiectare sau de producție.

DPO.AR.A.010   Reacția imediată la o problemă de siguranță, securitate și interoperabilitate

| (a) | Fără a aduce atingere Regulamentului (UE) nr. 376/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (1) și actelor delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia, agenția trebuie să implementeze un sistem pentru colectarea, analizarea și difuzarea în mod corespunzător a informațiilor privind siguranța, securitatea și interoperabilitatea. |
| --- | --- |

(a)

Fără a aduce atingere Regulamentului (UE) nr. 376/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (1) și actelor delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia, agenția trebuie să implementeze un sistem pentru colectarea, analizarea și difuzarea în mod corespunzător a informațiilor privind siguranța, securitatea și interoperabilitatea.

| (b) | La primirea informațiilor menționate la litera (a), agenția trebuie să ia măsurile corespunzătoare pentru a aborda orice problemă identificată în materie de siguranță, securitate sau interoperabilitate, inclusiv prin emiterea de directive privind echipamentele ATM/ANS în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.A.030 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2023/1768. |
| --- | --- |

(b)

La primirea informațiilor menționate la litera (a), agenția trebuie să ia măsurile corespunzătoare pentru a aborda orice problemă identificată în materie de siguranță, securitate sau interoperabilitate, inclusiv prin emiterea de directive privind echipamentele ATM/ANS în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.A.030 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2023/1768.

| (c) | Măsurile luate în temeiul literei (b) trebuie să fie notificate imediat organizației vizate, care este obligată să le respecte, în conformitate cu punctul DPO.OR.A.035. Autoritățile competente ale furnizorilor de ATM/ANS în cauză trebuie să fie și ele notificate. |
| --- | --- |

(c)

Măsurile luate în temeiul literei (b) trebuie să fie notificate imediat organizației vizate, care este obligată să le respecte, în conformitate cu punctul DPO.OR.A.035. Autoritățile competente ale furnizorilor de ATM/ANS în cauză trebuie să fie și ele notificate.

DPO.AR.A.015   Reacția imediată la un incident sau la o vulnerabilitate în materie de securitate a informațiilor cu impact asupra siguranței aviației

| (a) | Agenția trebuie să implementeze un sistem de colectare, analizare și difuzare corespunzătoare a informațiilor referitoare la incidentele și vulnerabilitățile în materie de securitate a informațiilor cu impact potențial asupra siguranței aviației, care sunt raportate de organizații. Aceste activități trebuie să se desfășoare în coordonare cu orice altă autoritate relevantă responsabilă cu securitatea informațiilor sau cu securitatea cibernetică pe teritoriul statului membru, pentru a spori coordonarea și compatibilitatea sistemelor de raportare. |
| --- | --- |

(a)

Agenția trebuie să implementeze un sistem de colectare, analizare și difuzare corespunzătoare a informațiilor referitoare la incidentele și vulnerabilitățile în materie de securitate a informațiilor cu impact potențial asupra siguranței aviației, care sunt raportate de organizații. Aceste activități trebuie să se desfășoare în coordonare cu orice altă autoritate relevantă responsabilă cu securitatea informațiilor sau cu securitatea cibernetică pe teritoriul statului membru, pentru a spori coordonarea și compatibilitatea sistemelor de raportare.

| (b) | La primirea informațiilor menționate la litera (a), agenția trebuie să ia măsurile adecvate pentru abordarea impactului potențial asupra siguranței aviației al incidentului sau al vulnerabilității în materie de securitate a informațiilor. |
| --- | --- |

(b)

La primirea informațiilor menționate la litera (a), agenția trebuie să ia măsurile adecvate pentru abordarea impactului potențial asupra siguranței aviației al incidentului sau al vulnerabilității în materie de securitate a informațiilor.

| (c) | Măsurile luate în conformitate cu litera (b) se notifică imediat tuturor persoanelor sau organizațiilor care trebuie să le respecte în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1139 și al actelor delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul său. Agenția trebuie să notifice aceste măsuri și autorităților competente din statele membre vizate. |
| --- | --- |

(c)

Măsurile luate în conformitate cu litera (b) se notifică imediat tuturor persoanelor sau organizațiilor care trebuie să le respecte în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1139 și al actelor delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul său. Agenția trebuie să notifice aceste măsuri și autorităților competente din statele membre vizate.

SUBPARTEA B   MANAGEMENT (DPO.AR.B)

DPO.AR.B.001   Sistemul de management

| (a) | Agenția trebuie să instituie și să întrețină un sistem de management care să cuprindă cel puțin următoarele elemente:






  1. | politici și proceduri documentate în vederea descrierii organizării sale, a mijloacelor și metodelor de stabilire a conformării cu Regulamentul (UE) 2018/1139 și cu actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul său, după caz, pentru a își exercita sarcinile de certificare, supraveghere și asigurare a respectării legii; procedurile trebuie actualizate în permanență și trebuie să servească drept documente de lucru de bază în cadrul agenției, pentru toate sarcinile aferente; |
| --- | --- | --- |

(a)

Agenția trebuie să instituie și să întrețină un sistem de management care să cuprindă cel puțin următoarele elemente:

1.

politici și proceduri documentate în vederea descrierii organizării sale, a mijloacelor și metodelor de stabilire a conformării cu Regulamentul (UE) 2018/1139 și cu actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul său, după caz, pentru a își exercita sarcinile de certificare, supraveghere și asigurare a respectării legii; procedurile trebuie actualizate în permanență și trebuie să servească drept documente de lucru de bază în cadrul agenției, pentru toate sarcinile aferente;

| 2. | un număr suficient de membri ai personalului pentru a își executa sarcinile și a își îndeplini responsabilitățile ce îi revin în temeiul prezentului regulament; un sistem de planificare a disponibilității personalului, pentru a asigura îndeplinirea corespunzătoare a tuturor sarcinilor aferente; |
| --- | --- |

2.

un număr suficient de membri ai personalului pentru a își executa sarcinile și a își îndeplini responsabilitățile ce îi revin în temeiul prezentului regulament; un sistem de planificare a disponibilității personalului, pentru a asigura îndeplinirea corespunzătoare a tuturor sarcinilor aferente;

| 3. | personal calificat pentru executarea sarcinilor care îi sunt atribuite, deținând experiența și cunoștințele necesare și care a beneficiat de formare inițială și de formări periodice care îi asigură competența continuă; |
| --- | --- |

3.

personal calificat pentru executarea sarcinilor care îi sunt atribuite, deținând experiența și cunoștințele necesare și care a beneficiat de formare inițială și de formări periodice care îi asigură competența continuă;

| 4. | dotări și birouri adecvate pentru îndeplinirea sarcinilor care îi sunt atribuite; |
| --- | --- |

4.

dotări și birouri adecvate pentru îndeplinirea sarcinilor care îi sunt atribuite;

| 5. | o funcție de monitorizare a conformității sistemului de management cu cerințele relevante și a gradului de adecvare al procedurilor, inclusiv instituirea unui proces de audit intern și a unui proces de management al riscurilor în materie de siguranță; funcția de monitorizare a conformității trebuie să includă un sistem prin care cadrele superioare de conducere ale agenției să primească feedback în legătură cu constatările de audit, în vederea asigurării implementării unor acțiuni corective, după caz; |
| --- | --- |

5.

o funcție de monitorizare a conformității sistemului de management cu cerințele relevante și a gradului de adecvare al procedurilor, inclusiv instituirea unui proces de audit intern și a unui proces de management al riscurilor în materie de siguranță; funcția de monitorizare a conformității trebuie să includă un sistem prin care cadrele superioare de conducere ale agenției să primească feedback în legătură cu constatările de audit, în vederea asigurării implementării unor acțiuni corective, după caz;

| 6. | o persoană sau un grup de persoane care să fie răspunzătoare, în ultimă instanță, în fața cadrelor superioare de conducere ale agenției pentru funcția de monitorizare a conformității. |
| --- | --- |

6.

o persoană sau un grup de persoane care să fie răspunzătoare, în ultimă instanță, în fața cadrelor superioare de conducere ale agenției pentru funcția de monitorizare a conformității.

| (b) | Pentru fiecare domeniu de activitate inclus în sistemul de management, agenția trebuie să atribuie uneia sau mai multor persoane răspunderea generală pentru managementul sarcinii (sarcinilor) relevante. |
| --- | --- |

(b)

Pentru fiecare domeniu de activitate inclus în sistemul de management, agenția trebuie să atribuie uneia sau mai multor persoane răspunderea generală pentru managementul sarcinii (sarcinilor) relevante.

| (c) | Agenția trebuie să stabilească proceduri pentru participarea sa la un schimb reciproc al tuturor informațiilor necesare cu orice altă autoritate sau autorități competente menționate la articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 al Comisiei (2) și trebuie să le ofere sau să le solicite asistență, inclusiv orice informații care rezultă din raportarea obligatorie și voluntară a evenimentelor, astfel cum se prevede la punctul DPO.OR.A.045. |
| --- | --- |

(c)

Agenția trebuie să stabilească proceduri pentru participarea sa la un schimb reciproc al tuturor informațiilor necesare cu orice altă autoritate sau autorități competente menționate la articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 al Comisiei (2) și trebuie să le ofere sau să le solicite asistență, inclusiv orice informații care rezultă din raportarea obligatorie și voluntară a evenimentelor, astfel cum se prevede la punctul DPO.OR.A.045.

| (d) | Sistemul de management instituit și întreținut de agenție trebuie să fie conform cu anexa I (partea IS.AR) la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203, pentru a asigura managementul corespunzător al riscurilor în materie de securitate a informațiilor care pot avea un impact asupra siguranței aviației. |
| --- | --- |

(d)

Sistemul de management instituit și întreținut de agenție trebuie să fie conform cu anexa I (partea IS.AR) la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203, pentru a asigura managementul corespunzător al riscurilor în materie de securitate a informațiilor care pot avea un impact asupra siguranței aviației.

DPO.AR.B.010   Modificări aduse sistemului de management

| (a) | Agenția trebuie să dispună de un sistem pentru identificarea modificărilor care îi afectează capacitatea de a își executa sarcinile și de a se achita de responsabilitățile prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/1139 și în actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia. Respectivul sistem trebuie să îi permită agenției să ia măsurile necesare pentru a garanta faptul că sistemul său de management rămâne adecvat și eficient. |
| --- | --- |

(a)

Agenția trebuie să dispună de un sistem pentru identificarea modificărilor care îi afectează capacitatea de a își executa sarcinile și de a se achita de responsabilitățile prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/1139 și în actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia. Respectivul sistem trebuie să îi permită agenției să ia măsurile necesare pentru a garanta faptul că sistemul său de management rămâne adecvat și eficient.

| (b) | Agenția trebuie să își actualizeze sistemul de management pentru a reflecta în timp util orice modificare a Regulamentului (UE) 2018/1139 și a actelor delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia, astfel încât să asigure o implementare eficace a sistemului său de management. |
| --- | --- |

(b)

Agenția trebuie să își actualizeze sistemul de management pentru a reflecta în timp util orice modificare a Regulamentului (UE) 2018/1139 și a actelor delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia, astfel încât să asigure o implementare eficace a sistemului său de management.

DPO.AR.B.015   Evidența documentelor

| (a) | Agenția trebuie să instituie și să întrețină un sistem de evidență a documentelor care să permită stocarea adecvată, accesibilitatea și trasabilitatea fiabilă a:






  1. | politicilor și procedurilor documentate ale sistemului de management; |
| --- | --- | --- |

(a)

Agenția trebuie să instituie și să întrețină un sistem de evidență a documentelor care să permită stocarea adecvată, accesibilitatea și trasabilitatea fiabilă a:

1.

politicilor și procedurilor documentate ale sistemului de management;

| 2. | pregătirii, calificării și autorizării personalului impuse de punctul DPO.AR.B.001 litera (a) subpunctul 3; |
| --- | --- |

2.

pregătirii, calificării și autorizării personalului impuse de punctul DPO.AR.B.001 litera (a) subpunctul 3;

| 3. | alocării sarcinilor, acoperind elementele prevăzute la punctul ATM/ANS.EQMT.AR.A.020 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2023/1768, precum și a detaliilor sarcinilor alocate; |
| --- | --- |

3.

alocării sarcinilor, acoperind elementele prevăzute la punctul ATM/ANS.EQMT.AR.A.020 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2023/1768, precum și a detaliilor sarcinilor alocate;

| 4. | procesului de aprobare în ceea ce privește organizațiile implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS, a procesului de certificare și a înregistrării declarațiilor de conformare a proiectului pentru echipamentele ATM/ANS și supravegherea continuă, inclusiv:






  (i) | cererile de eliberare a aprobărilor; |
| --- | --- | --- |

4.

procesului de aprobare în ceea ce privește organizațiile implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS, a procesului de certificare și a înregistrării declarațiilor de conformare a proiectului pentru echipamentele ATM/ANS și supravegherea continuă, inclusiv:

(i)

cererile de eliberare a aprobărilor;

| (ii) | aprobările eliberate organizațiilor implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS, inclusiv privilegiile asociate și orice modificări ale acestora; |
| --- | --- |

(ii)

aprobările eliberate organizațiilor implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS, inclusiv privilegiile asociate și orice modificări ale acestora;

| (iii) | certificatele eliberate pentru echipamente ATM/ANS, inclusiv orice modificări pe care le-a adus acestora; |
| --- | --- |

(iii)

certificatele eliberate pentru echipamente ATM/ANS, inclusiv orice modificări pe care le-a adus acestora;

| (iv) | toate declarațiile valabile de conformare a proiectului echipamentelor ATM/ANS pe care le-a înregistrat; |
| --- | --- |

(iv)

toate declarațiile valabile de conformare a proiectului echipamentelor ATM/ANS pe care le-a înregistrat;

| (v) | programul de supraveghere continuă al agenției, incluzând toate evidențele evaluărilor, auditurilor și inspecțiilor; |
| --- | --- |

(v)

programul de supraveghere continuă al agenției, incluzând toate evidențele evaluărilor, auditurilor și inspecțiilor;

| (vi) | o copie a programului de supraveghere, care să conțină datele la care sunt prevăzute auditurile, precum și datele la care auditurile au fost efectuate; |
| --- | --- |

(vi)

o copie a programului de supraveghere, care să conțină datele la care sunt prevăzute auditurile, precum și datele la care auditurile au fost efectuate;

| (vii) | copii ale întregii corespondențe oficiale; |
| --- | --- |

(vii)

copii ale întregii corespondențe oficiale;

| (viii) | recomandări pentru eliberarea sau prelungirea unui certificat sau prelungirea înregistrării unei declarații, detalii privind constatările și acțiunile întreprinse de organizații pentru a le închide, inclusiv data închiderii, acțiuni de asigurare a respectării legislației și observații; |
| --- | --- |

(viii)

recomandări pentru eliberarea sau prelungirea unui certificat sau prelungirea înregistrării unei declarații, detalii privind constatările și acțiunile întreprinse de organizații pentru a le închide, inclusiv data închiderii, acțiuni de asigurare a respectării legislației și observații;

| (ix) | orice raport de evaluare, de audit sau de inspecție; |
| --- | --- |

(ix)

orice raport de evaluare, de audit sau de inspecție;

| (x) | copii ale tuturor manualelor, procedurilor și proceselor organizației și ale modificărilor acestora; |
| --- | --- |

(x)

copii ale tuturor manualelor, procedurilor și proceselor organizației și ale modificărilor acestora;

| (xi) | copii ale oricăror altor documente aprobate de agenție; |
| --- | --- |

(xi)

copii ale oricăror altor documente aprobate de agenție;

| 5. | notificarea și evaluarea mijloacelor alternative de conformare propuse de organizațiile implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS și evaluarea acestor mijloace alternative de conformare; |
| --- | --- |

5.

notificarea și evaluarea mijloacelor alternative de conformare propuse de organizațiile implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS și evaluarea acestor mijloace alternative de conformare;

| 6. | informații privind siguranța, directive privind echipamentele ATM/ANS și măsuri subsecvente; |
| --- | --- |

6.

informații privind siguranța, directive privind echipamentele ATM/ANS și măsuri subsecvente;

| 7. | utilizarea dispozițiilor privind flexibilitatea în temeiul articolului 76 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/1139. |
| --- | --- |

7.

utilizarea dispozițiilor privind flexibilitatea în temeiul articolului 76 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/1139.

| (b) | Agenția trebuie să păstreze o listă a tuturor certificatelor pe care le-a eliberat și a oricăror declarații pe care le-a înregistrat. |
| --- | --- |

(b)

Agenția trebuie să păstreze o listă a tuturor certificatelor pe care le-a eliberat și a oricăror declarații pe care le-a înregistrat.

| (c) | Toate evidențele menționate la literele (a) și (b) trebuie stocate într-un mod care să asigure protecția împotriva deteriorării, modificării și furtului și trebuie păstrate pentru o perioadă minimă de cinci ani de la încetarea valabilității aprobărilor și a certificatelor sau de la retragerea declarațiilor, sub rezerva legislației aplicabile privind protecția datelor. |
| --- | --- |

(c)

Toate evidențele menționate la literele (a) și (b) trebuie stocate într-un mod care să asigure protecția împotriva deteriorării, modificării și furtului și trebuie păstrate pentru o perioadă minimă de cinci ani de la încetarea valabilității aprobărilor și a certificatelor sau de la retragerea declarațiilor, sub rezerva legislației aplicabile privind protecția datelor.

SUBPARTEA C   CERTIFICARE, SUPRAVEGHERE ȘI ASIGURAREA RESPECTĂRII LEGISLAȚIEI (DPO.AR.C)

DPO.AR.C.001   Eliberarea aprobărilor pentru organizațiile implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS

| (a) | La primirea unei cereri de autorizare a unei organizații implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS, agenția trebuie să verifice conformitatea organizației cu cerințele prevăzute în anexele II și III la Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 și în anexa II la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(a)

La primirea unei cereri de autorizare a unei organizații implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS, agenția trebuie să verifice conformitatea organizației cu cerințele prevăzute în anexele II și III la Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 și în anexa II la prezentul regulament.

| (b) | Agenția poate solicita orice audit, inspecție sau evaluare pe care le consideră necesare înainte de a emite aprobarea, împreună cu toate informațiile relevante prevăzute în apendicele 1 la prezenta anexă. |
| --- | --- |

(b)

Agenția poate solicita orice audit, inspecție sau evaluare pe care le consideră necesare înainte de a emite aprobarea, împreună cu toate informațiile relevante prevăzute în apendicele 1 la prezenta anexă.

| (c) | Aprobarea se eliberează pe o durată nelimitată. Privilegiile legate de activitățile pe care organizația le poate desfășura conform aprobării trebuie să fie specificate în condițiile anexate aprobării.






  1. | În ceea ce privește o organizație implicată în proiectarea de echipamente ATM/ANS, condițiile trebuie să specifice tipul de activitate de proiectare și categoriile de echipamente ATM/ANS pentru care organizația deține o aprobare, precum și privilegiile pe care organizația le poate exercita conform aprobării. |
| --- | --- | --- |

(c)

Aprobarea se eliberează pe o durată nelimitată. Privilegiile legate de activitățile pe care organizația le poate desfășura conform aprobării trebuie să fie specificate în condițiile anexate aprobării.

1.

În ceea ce privește o organizație implicată în proiectarea de echipamente ATM/ANS, condițiile trebuie să specifice tipul de activitate de proiectare și categoriile de echipamente ATM/ANS pentru care organizația deține o aprobare, precum și privilegiile pe care organizația le poate exercita conform aprobării.

| 2. | În ceea ce privește o organizație implicată în producția de echipamente ATM/ANS, condițiile trebuie să specifice domeniul de activitate și categoriile de echipamente sau de echipamente ATM/ANS, sau ambele, pentru care titularul aprobării are dreptul de a exercita privilegiile. |
| --- | --- |

2.

În ceea ce privește o organizație implicată în producția de echipamente ATM/ANS, condițiile trebuie să specifice domeniul de activitate și categoriile de echipamente sau de echipamente ATM/ANS, sau ambele, pentru care titularul aprobării are dreptul de a exercita privilegiile.

| (d) | Aprobarea nu se eliberează în cazul în care o constatare de nivelul 1, menționată la DPO.AR.C.015, rămâne deschisă. În circumstanțe excepționale, organizația trebuie să evalueze constatările care nu sunt de nivelul 1 și să reducă riscurile în funcție de necesități, iar agenția trebuie să aprobe un plan de acțiuni corective pentru închiderea constatărilor înainte de eliberarea aprobării. |
| --- | --- |

(d)

Aprobarea nu se eliberează în cazul în care o constatare de nivelul 1, menționată la DPO.AR.C.015, rămâne deschisă. În circumstanțe excepționale, organizația trebuie să evalueze constatările care nu sunt de nivelul 1 și să reducă riscurile în funcție de necesități, iar agenția trebuie să aprobe un plan de acțiuni corective pentru închiderea constatărilor înainte de eliberarea aprobării.

| (e) | Fiecare modificare a aprobării și a condițiilor acesteia trebuie să fie aprobată de agenție. |
| --- | --- |

(e)

Fiecare modificare a aprobării și a condițiilor acesteia trebuie să fie aprobată de agenție.

DPO.AR.C.005   Programul de supraveghere

| (a) | Agenția trebuie să elaboreze și să actualizeze anual un program de supraveghere care să țină cont de natura specifică a organizațiilor pe care le supraveghează, de complexitatea activităților acestora și de rezultatele activităților anterioare de certificare sau de supraveghere, și care să fie întemeiat pe evaluarea riscurilor asociate. Programul de supraveghere trebuie să includă audituri, care trebuie:






  1. | să acopere toate domeniile care ar putea ridica probleme, concentrându-se asupra domeniilor în care în trecut au fost identificate probleme; |
| --- | --- | --- |

(a)

Agenția trebuie să elaboreze și să actualizeze anual un program de supraveghere care să țină cont de natura specifică a organizațiilor pe care le supraveghează, de complexitatea activităților acestora și de rezultatele activităților anterioare de certificare sau de supraveghere, și care să fie întemeiat pe evaluarea riscurilor asociate. Programul de supraveghere trebuie să includă audituri, care trebuie:

1.

să acopere toate domeniile care ar putea ridica probleme, concentrându-se asupra domeniilor în care în trecut au fost identificate probleme;

| 2. | să acopere toate organizațiile, certificatele și declarațiile aflate sub supravegherea agenției; |
| --- | --- |

2.

să acopere toate organizațiile, certificatele și declarațiile aflate sub supravegherea agenției;

| 3. | să acopere mijloacele implementate de organizație pentru a asigura competența personalului său; |
| --- | --- |

3.

să acopere mijloacele implementate de organizație pentru a asigura competența personalului său;

| 4. | să asigure desfășurarea auditurilor într-un mod proporțional cu nivelul de risc prezentat de activitățile organizației; |
| --- | --- |

4.

să asigure desfășurarea auditurilor într-un mod proporțional cu nivelul de risc prezentat de activitățile organizației;

| 5. | să asigure faptul că, pentru organizațiile aflate sub supravegherea sa, se aplică un ciclu de planificare a supravegherii care nu depășește 24 de luni.
  Ciclul de planificare a supravegherii poate fi redus dacă există dovezi că performanța în materie de siguranță a organizației a scăzut.
  Ciclul de planificare a supravegherii poate fi extins până la maximum 36 de luni dacă agenția a constatat că, în decursul celor 24 de luni anterioare:






  (i) | organizația a demonstrat în mod continuu conformitatea cu cerințele de gestionare a modificărilor de la punctul DPO.OR.B.005; |
| --- | --- | --- |

5.

să asigure faptul că, pentru organizațiile aflate sub supravegherea sa, se aplică un ciclu de planificare a supravegherii care nu depășește 24 de luni.

Ciclul de planificare a supravegherii poate fi redus dacă există dovezi că performanța în materie de siguranță a organizației a scăzut.

Ciclul de planificare a supravegherii poate fi extins până la maximum 36 de luni dacă agenția a constatat că, în decursul celor 24 de luni anterioare:

(i)

organizația a demonstrat în mod continuu conformitatea cu cerințele de gestionare a modificărilor de la punctul DPO.OR.B.005;

| (ii) | nu s-au emis constatări de nivelul 1, menționate la DPO.AR.C.015; |
| --- | --- |

(ii)

nu s-au emis constatări de nivelul 1, menționate la DPO.AR.C.015;

| (iii) | toate acțiunile corective menționate la punctul DPO.AR.C.015 au fost implementate în termenul acceptat sau prelungit de agenție, astfel cum este definit la punctul DPO.AR.C.015. |
| --- | --- |

(iii)

toate acțiunile corective menționate la punctul DPO.AR.C.015 au fost implementate în termenul acceptat sau prelungit de agenție, astfel cum este definit la punctul DPO.AR.C.015.

Dacă, pe lângă punctele (i), (ii) și (iii), organizația a instituit un sistem eficace de raportare continuă către agenție a conformității sale cu reglementările, care a fost aprobat, ciclul de planificare a supravegherii poate fi prelungit la maximum 48 de luni;

| 6. | să asigure monitorizarea implementării acțiunilor corective menționate la punctul DPO.AR.C.015; |
| --- | --- |

6.

să asigure monitorizarea implementării acțiunilor corective menționate la punctul DPO.AR.C.015;

| 7. | să facă obiectul consultării cu organizațiile în cauză și, ulterior, al notificării sale; |
| --- | --- |

7.

să facă obiectul consultării cu organizațiile în cauză și, ulterior, al notificării sale;

| 8. | să indice intervalele planificate pentru inspecțiile diferitelor situri, dacă este necesar. |
| --- | --- |

8.

să indice intervalele planificate pentru inspecțiile diferitelor situri, dacă este necesar.

| (b) | Agenția poate decide să modifice obiectivele și sfera de acoperire a auditurilor programate, inclusiv prin efectuarea de analize ale documentelor și prin audituri suplimentare, ori de câte ori este necesar. |
| --- | --- |

(b)

Agenția poate decide să modifice obiectivele și sfera de acoperire a auditurilor programate, inclusiv prin efectuarea de analize ale documentelor și prin audituri suplimentare, ori de câte ori este necesar.

| (c) | Agenția decide ce acorduri, elemente, amplasamente fizice și activități urmează să fie auditate într-un interval de timp specificat. |
| --- | --- |

(c)

Agenția decide ce acorduri, elemente, amplasamente fizice și activități urmează să fie auditate într-un interval de timp specificat.

| (d) | Observațiile și constatările auditurilor emise în conformitate cu punctul DPO.AR.C.015 trebuie să fie documentate. |
| --- | --- |

(d)

Observațiile și constatările auditurilor emise în conformitate cu punctul DPO.AR.C.015 trebuie să fie documentate.

| (e) | Constatările trebuie să fie susținute de dovezi și trebuie să fie definite în ceea ce privește cerințele aplicabile și modalitățile de implementare a acestora pe baza cărora s-a efectuat auditul. |
| --- | --- |

(e)

Constatările trebuie să fie susținute de dovezi și trebuie să fie definite în ceea ce privește cerințele aplicabile și modalitățile de implementare a acestora pe baza cărora s-a efectuat auditul.

| (f) | Se elaborează un raport de audit, incluzând detaliile constatărilor și ale observațiilor, care se comunică organizației în cauză. |
| --- | --- |

(f)

Se elaborează un raport de audit, incluzând detaliile constatărilor și ale observațiilor, care se comunică organizației în cauză.

DPO.AR.C.010   Modificări ale sistemului de management al securității informațiilor

| (a) | Pentru modificările gestionate și notificate agenției în conformitate cu procedura prevăzută la punctul IS.I.OR.255 litera (a) din anexa II (partea IS.I.OR) la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203, agenția trebuie să includă examinarea modificărilor respective în programul său de supraveghere continuă, în conformitate cu principiile stabilite la punctul DPO.AR.C.005 din prezenta anexă. În cazul în care se constată orice fel de neconformitate, agenția trebuie să notifice acest lucru organizației, să solicite modificări suplimentare și să acționeze în conformitate cu punctul DPO.AR.C.015 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

(a)

Pentru modificările gestionate și notificate agenției în conformitate cu procedura prevăzută la punctul IS.I.OR.255 litera (a) din anexa II (partea IS.I.OR) la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203, agenția trebuie să includă examinarea modificărilor respective în programul său de supraveghere continuă, în conformitate cu principiile stabilite la punctul DPO.AR.C.005 din prezenta anexă. În cazul în care se constată orice fel de neconformitate, agenția trebuie să notifice acest lucru organizației, să solicite modificări suplimentare și să acționeze în conformitate cu punctul DPO.AR.C.015 din prezenta anexă.

| (b) | În ceea ce privește alte modificări care necesită o cerere de aprobare în conformitate cu punctul IS.I.OR.255 litera (b) din anexa II (partea IS.I.OR) la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203:






  1. | la primirea cererii de efectuare a modificării, agenția trebuie să verifice dacă organizația îndeplinește cerințele aplicabile înainte de a elibera respectiva aprobare; |
| --- | --- | --- |

(b)

În ceea ce privește alte modificări care necesită o cerere de aprobare în conformitate cu punctul IS.I.OR.255 litera (b) din anexa II (partea IS.I.OR) la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203:

1.

la primirea cererii de efectuare a modificării, agenția trebuie să verifice dacă organizația îndeplinește cerințele aplicabile înainte de a elibera respectiva aprobare;

| 2. | agenția trebuie să stabilească condițiile în care organizația își poate desfășura activitatea pe durata implementării modificării; |
| --- | --- |

2.

agenția trebuie să stabilească condițiile în care organizația își poate desfășura activitatea pe durata implementării modificării;

| 3. | dacă a constatat că organizația îndeplinește cerințele aplicabile, agenția trebuie să aprobe modificarea. |
| --- | --- |

3.

dacă a constatat că organizația îndeplinește cerințele aplicabile, agenția trebuie să aprobe modificarea.

DPO.AR.C.015   Constatări, acțiuni corective și măsuri de asigurare a respectării legislației

| (a) | Atunci când, în cursul investigației, al supravegherii sau prin orice alte mijloace, agenția constată că o procedură sau un manual prevăzute de prezentul regulament, sau un certificat sau o declarație eliberate în conformitate cu prezentul regulament nu sunt conforme cu cerințele aplicabile din prezentul regulament, ea trebuie să formuleze o constatare, fără a aduce atingere niciunei alte acțiuni suplimentare prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/1139. |
| --- | --- |

(a)

Atunci când, în cursul investigației, al supravegherii sau prin orice alte mijloace, agenția constată că o procedură sau un manual prevăzute de prezentul regulament, sau un certificat sau o declarație eliberate în conformitate cu prezentul regulament nu sunt conforme cu cerințele aplicabile din prezentul regulament, ea trebuie să formuleze o constatare, fără a aduce atingere niciunei alte acțiuni suplimentare prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/1139.

| (b) | Agenția trebuie să dispună de un sistem pentru:






  1. | analizarea constatărilor din perspectiva importanței lor în ceea ce privește siguranța și interoperabilitatea; |
| --- | --- | --- |

(b)

Agenția trebuie să dispună de un sistem pentru:

1.

analizarea constatărilor din perspectiva importanței lor în ceea ce privește siguranța și interoperabilitatea;

| 2. | identificarea de măsuri adecvate pentru asigurarea respectării legislației, inclusiv suspendarea sau revocarea aprobărilor și a certificatelor; |
| --- | --- |

2.

identificarea de măsuri adecvate pentru asigurarea respectării legislației, inclusiv suspendarea sau revocarea aprobărilor și a certificatelor;

| 3. | emiterea de directive pe baza riscului pe care îl prezintă neconformitatea organizației. |
| --- | --- |

3.

emiterea de directive pe baza riscului pe care îl prezintă neconformitatea organizației.

| (c) | Agenția trebuie să formuleze o constatare de nivelul 1 atunci când identifică orice neconformitate semnificativă cu baza de certificare ATM/ANS, în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2023/1768, care poate conduce la o neconformitate necontrolată și la o potențială situație nedorită.
  Constatările de nivelul 1 trebuie să includă, dar nu se limitează la:






  1. | promulgarea unor proceduri operaționale care prezintă un risc semnificativ pentru activitățile organizației; |
| --- | --- | --- |

(c)

Agenția trebuie să formuleze o constatare de nivelul 1 atunci când identifică orice neconformitate semnificativă cu baza de certificare ATM/ANS, în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2023/1768, care poate conduce la o neconformitate necontrolată și la o potențială situație nedorită.

Constatările de nivelul 1 trebuie să includă, dar nu se limitează la:

1.

promulgarea unor proceduri operaționale care prezintă un risc semnificativ pentru activitățile organizației;

| 2. | obținerea sau menținerea valabilității aprobării primite de organizație prin prezentarea de documente justificative falsificate; |
| --- | --- |

2.

obținerea sau menținerea valabilității aprobării primite de organizație prin prezentarea de documente justificative falsificate;

| 3. | dovada unor practici neregulamentare sau a utilizării frauduloase a aprobării primite de organizație; |
| --- | --- |

3.

dovada unor practici neregulamentare sau a utilizării frauduloase a aprobării primite de organizație;

| 4. | lipsa unui cadru de conducere responsabil. |
| --- | --- |

4.

lipsa unui cadru de conducere responsabil.

| (d) | Agenția trebuie să formuleze o constatare de nivelul 2 atunci când se constată neconformitatea cu oricare dintre următoarele:






  (i) | cerințele aplicabile din Regulamentul (UE) 2018/1139; |
| --- | --- | --- |

(d)

Agenția trebuie să formuleze o constatare de nivelul 2 atunci când se constată neconformitatea cu oricare dintre următoarele:

(i)

cerințele aplicabile din Regulamentul (UE) 2018/1139;

| (ii) | actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1139; |
| --- | --- |

(ii)

actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1139;

| (iii) | procedurile și manualele prevăzute de Regulamentul (UE) 2018/1139 sau |
| --- | --- |

(iii)

procedurile și manualele prevăzute de Regulamentul (UE) 2018/1139 sau

| (iv) | aprobarea eliberată în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1139, |
| --- | --- |

(iv)

aprobarea eliberată în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1139,

care nu este clasificată drept constatare de nivelul 1.

| (e) | Atunci când se formulează o constatare, agenția, fără a aduce atingere niciunei acțiuni suplimentare impuse de Regulamentul (UE) 2018/1139 și de actele delegate și de punere în aplicare adoptate pe baza acestuia, trebuie să comunice constatarea în scris organizației în cauză și să îi solicite să ia măsuri corective pentru a remedia neconformitatea sau neconformitățile identificate.






  1. | În cazul constatărilor de nivelul 1, agenția trebuie să ia imediat măsuri adecvate de asigurare a respectării legislației și poate, dacă este cazul, să limiteze, să suspende sau să revoce, integral sau parțial, aprobarea până la luarea unor măsuri corective eficace de către organizație. |
| --- | --- | --- |

(e)

Atunci când se formulează o constatare, agenția, fără a aduce atingere niciunei acțiuni suplimentare impuse de Regulamentul (UE) 2018/1139 și de actele delegate și de punere în aplicare adoptate pe baza acestuia, trebuie să comunice constatarea în scris organizației în cauză și să îi solicite să ia măsuri corective pentru a remedia neconformitatea sau neconformitățile identificate.

1.

În cazul constatărilor de nivelul 1, agenția trebuie să ia imediat măsuri adecvate de asigurare a respectării legislației și poate, dacă este cazul, să limiteze, să suspende sau să revoce, integral sau parțial, aprobarea până la luarea unor măsuri corective eficace de către organizație.

| 2. | În cazul constatărilor de nivelul 2, agenția trebuie:






  (i) | să acorde organizației o perioadă de implementare a acțiunilor corective, ca parte a unui plan de acțiune, corespunzătoare naturii constatării; |
| --- | --- | --- |

2.

În cazul constatărilor de nivelul 2, agenția trebuie:

(i)

să acorde organizației o perioadă de implementare a acțiunilor corective, ca parte a unui plan de acțiune, corespunzătoare naturii constatării;

| (ii) | să evalueze acțiunile corective și planul de implementare propuse de organizație și, dacă evaluarea concluzionează că acestea sunt suficiente pentru a soluționa neconformitatea, să le accepte; |
| --- | --- |

(ii)

să evalueze acțiunile corective și planul de implementare propuse de organizație și, dacă evaluarea concluzionează că acestea sunt suficiente pentru a soluționa neconformitatea, să le accepte;

| 3. | În cazul constatărilor de nivelul 2, dacă organizația nu depune un plan de acțiuni corective care să fie acceptabil pentru agenție în lumina constatării sau dacă organizația nu execută acțiunile corective în termenul acceptat sau prelungit de agenție, constatarea este transformată în constatare de nivelul 1 și se iau măsurile prevăzute la litera (e) subpunctul 1. |
| --- | --- |

3.

În cazul constatărilor de nivelul 2, dacă organizația nu depune un plan de acțiuni corective care să fie acceptabil pentru agenție în lumina constatării sau dacă organizația nu execută acțiunile corective în termenul acceptat sau prelungit de agenție, constatarea este transformată în constatare de nivelul 1 și se iau măsurile prevăzute la litera (e) subpunctul 1.

| (f) | Pentru acele cazuri care nu impun formularea de constatări de nivelul 1 și 2, agenția poate emite observații. |
| --- | --- |

(f)

Pentru acele cazuri care nu impun formularea de constatări de nivelul 1 și 2, agenția poate emite observații.

| (g) | Agenția trebuie:






  1. | să suspende un certificat în cazul în care consideră că există motive întemeiate pentru a considera o astfel de acțiune necesară pentru prevenirea unei amenințări credibile la adresa siguranței, securității, performanțelor sau interoperabilității echipamentelor ATM/ANS; |
| --- | --- | --- |

(g)

Agenția trebuie:

1.

să suspende un certificat în cazul în care consideră că există motive întemeiate pentru a considera o astfel de acțiune necesară pentru prevenirea unei amenințări credibile la adresa siguranței, securității, performanțelor sau interoperabilității echipamentelor ATM/ANS;

| 2. | să emită o directivă privind echipamentele ATM/ANS în condițiile prevăzute la punctul ATM/ANS.EQMT.AR.A.030 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2023/1768; |
| --- | --- |

2.

să emită o directivă privind echipamentele ATM/ANS în condițiile prevăzute la punctul ATM/ANS.EQMT.AR.A.030 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2023/1768;

| 3. | să suspende, să revoce sau să limiteze un certificat dacă o astfel de acțiune este necesară în conformitate cu litera (c); |
| --- | --- |

3.

să suspende, să revoce sau să limiteze un certificat dacă o astfel de acțiune este necesară în conformitate cu litera (c);

| 4. | să ia imediat măsurile adecvate și necesare pentru a limita sau a interzice activitățile unei organizații sau ale unei persoane fizice sau juridice, atunci când consideră că există motive întemeiate pentru care o astfel de acțiune este necesară pentru a preveni o amenințare credibilă la adresa echipamentelor ATM/ANS; |
| --- | --- |

4.

să ia imediat măsurile adecvate și necesare pentru a limita sau a interzice activitățile unei organizații sau ale unei persoane fizice sau juridice, atunci când consideră că există motive întemeiate pentru care o astfel de acțiune este necesară pentru a preveni o amenințare credibilă la adresa echipamentelor ATM/ANS;

| 5. | să înregistreze o declarație de conformare a proiectului numai după ce au fost soluționate toate constatările anchetei inițiale de supraveghere; |
| --- | --- |

5.

să înregistreze o declarație de conformare a proiectului numai după ce au fost soluționate toate constatările anchetei inițiale de supraveghere;

| 6. | să elimine din registru, în mod temporar sau permanent, o declarație de conformare a proiectului atunci când în opinia sa există motive întemeiate pentru a considera o astfel de acțiune necesară pentru prevenirea unei amenințări credibile la adresa siguranței, securității, performanțelor sau interoperabilității echipamentelor ATM/ANS; |
| --- | --- |

6.

să elimine din registru, în mod temporar sau permanent, o declarație de conformare a proiectului atunci când în opinia sa există motive întemeiate pentru a considera o astfel de acțiune necesară pentru prevenirea unei amenințări credibile la adresa siguranței, securității, performanțelor sau interoperabilității echipamentelor ATM/ANS;

| 7. | să ia orice măsuri suplimentare necesare în materie de asigurare a respectării legislației, pentru a asigura rectificarea oricărei neconformități cu cerințele esențiale din anexa VIII și, după caz, din anexa VII la Regulamentul (UE) 2018/1139 și cu prezenta anexă și, dacă este necesar, pentru a atenua consecințele acesteia. |
| --- | --- |

7.

să ia orice măsuri suplimentare necesare în materie de asigurare a respectării legislației, pentru a asigura rectificarea oricărei neconformități cu cerințele esențiale din anexa VIII și, după caz, din anexa VII la Regulamentul (UE) 2018/1139 și cu prezenta anexă și, dacă este necesar, pentru a atenua consecințele acesteia.

| (h) | Atunci când ia măsuri de asigurare a respectării legislației în conformitate cu litera (g), agenția trebuie să le notifice destinatarului, să precizeze motivele care stau la baza acestora și să îl informeze pe destinatar cu privire la dreptul său de a introduce o cale de atac. |
| --- | --- |

(h)

Atunci când ia măsuri de asigurare a respectării legislației în conformitate cu litera (g), agenția trebuie să le notifice destinatarului, să precizeze motivele care stau la baza acestora și să îl informeze pe destinatar cu privire la dreptul său de a introduce o cale de atac.

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 376/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 aprilie 2014 privind raportarea, analiza și acțiunile subsecvente cu privire la evenimentele de aviație civilă, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 996/2010 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2003/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului, și a Regulamentelor (CE) nr. 1321/2007 și (CE) nr. 1330/2007 ale Comisiei (JO L 122, 24.4.2014, p. 18).

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 al Comisiei din 1 martie 2017 de stabilire a unor cerințe comune pentru furnizorii de management al traficului aerian/servicii de navigație aeriană și de alte funcții ale rețelei de management al traficului aerian și pentru supravegherea acestora, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 482/2008, a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 1034/2011, (UE) nr. 1035/2011 și (UE) 2016/1377, precum și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 677/2011 (JO L 62, 8.3.2017, p. 1).

---

Apendicele 1

SPECIFICAȚII ALE APROBĂRII UNEI ORGANIZAȚII IMPLICATE ÎN PROIECTAREA SAU PRODUCȚIA DE ECHIPAMENTE ATM/ANS

Aprobarea trebuie să specifice:

| (a) | agenția, în calitate de autoritate competentă care eliberează aprobarea; |
| --- | --- |

(a)

agenția, în calitate de autoritate competentă care eliberează aprobarea;

| (b) | numele și adresa completă a solicitantului; |
| --- | --- |

(b)

numele și adresa completă a solicitantului;

| (c) | domeniul de activitate al solicitantului; |
| --- | --- |

(c)

domeniul de activitate al solicitantului;

| (d) | locul în care urmează să se desfășoare activitățile; |
| --- | --- |

(d)

locul în care urmează să se desfășoare activitățile;

| (e) | privilegiile asociate pentru care solicitantul a primit aprobarea; |
| --- | --- |

(e)

privilegiile asociate pentru care solicitantul a primit aprobarea;

| (f) | o declarație privind conformitatea solicitantului și respectarea de către acesta a cerințelor aplicabile; |
| --- | --- |

(f)

o declarație privind conformitatea solicitantului și respectarea de către acesta a cerințelor aplicabile;

| (g) | data eliberării și valabilitatea aprobării; |
| --- | --- |

(g)

data eliberării și valabilitatea aprobării;

| (h) | condițiile sau limitările suplimentare aferente. |
| --- | --- |

(h)

condițiile sau limitările suplimentare aferente.

---

ANEXA II

CERINȚE APLICABILE ORGANIZAȚIILOR IMPLICATE ÎN PROIECTAREA SAU PRODUCȚIA DE ECHIPAMENTE ATM/ANS

(Partea DPO.OR)

SUBPARTEA A   CERINȚE GENERALE (DPO.OR.A)

DPO.OR.A.001   Domeniul de aplicare

Prezenta anexă stabilește cerințele comune în ceea ce privește drepturile și obligațiile unui solicitant și ale unui titular al unei aprobări de organizație de proiectare sau de producție de echipamente ATM/ANS.

DPO.OR.A.005   Eligibilitatea

Orice persoană fizică sau juridică care și-a demonstrat sau urmează să își demonstreze capacitatea de a proiecta sau de a produce echipamente ATM/ANS în conformitate cu punctul DPO.OR.A.010 poate solicita o aprobare de organizație de proiectare sau de producție în condițiile prevăzute în prezenta anexă.

DPO.OR.A.010   Cererea de aprobare de organizație de proiectare sau de producție și demonstrarea capacității

| (a) | Cererea de aprobare de organizație de proiectare sau de producție se întocmește în forma și modul stabilite de agenție. |
| --- | --- |

(a)

Cererea de aprobare de organizație de proiectare sau de producție se întocmește în forma și modul stabilite de agenție.

| (b) | Pentru a obține o aprobare, o organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să respecte cerințele stabilite în prezentul regulament, atunci când cerințele respective sunt aplicabile proiectării sau producției de sisteme ATM/ANS și de componente ATM/ANS pe care organizația o efectuează sau intenționează să o efectueze. |
| --- | --- |

(b)

Pentru a obține o aprobare, o organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să respecte cerințele stabilite în prezentul regulament, atunci când cerințele respective sunt aplicabile proiectării sau producției de sisteme ATM/ANS și de componente ATM/ANS pe care organizația o efectuează sau intenționează să o efectueze.

DPO.OR.A.015   Prezentarea organizației

| (a) | O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să elaboreze și să întrețină o prezentare a organizației, care să ofere următoarele informații:






  1. | o declarație semnată de managerul responsabil, care să ateste că manualul de prezentare al organizației și orice manuale aferente care definesc conformitatea organizației cu cerințele vor fi respectate în permanență; |
| --- | --- | --- |

(a)

O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să elaboreze și să întrețină o prezentare a organizației, care să ofere următoarele informații:

1.

o declarație semnată de managerul responsabil, care să ateste că manualul de prezentare al organizației și orice manuale aferente care definesc conformitatea organizației cu cerințele vor fi respectate în permanență;

| 2. | titlul (titlurile) și numele managerului (managerilor) principal(i), astfel cum se menționează la punctul DPO.OR.B.020; |
| --- | --- |

2.

titlul (titlurile) și numele managerului (managerilor) principal(i), astfel cum se menționează la punctul DPO.OR.B.020;

| 3. | îndatoririle și responsabilitățile managerului (managerilor), inclusiv aspectele pentru care acesta (aceștia) poate (pot) trata direct cu agenția în numele organizației; |
| --- | --- |

3.

îndatoririle și responsabilitățile managerului (managerilor), inclusiv aspectele pentru care acesta (aceștia) poate (pot) trata direct cu agenția în numele organizației;

| 4. | o organigramă a organizației care să indice liniile de responsabilitate și răspundere ale managerilor la nivelul întregii organizații, inclusiv răspunderea directă a managerului responsabil; |
| --- | --- |

4.

o organigramă a organizației care să indice liniile de responsabilitate și răspundere ale managerilor la nivelul întregii organizații, inclusiv răspunderea directă a managerului responsabil;

| 5. | o descriere generală a resurselor umane ale organizației; |
| --- | --- |

5.

o descriere generală a resurselor umane ale organizației;

| 6. | o descriere generală a instalațiilor situate la fiecare amplasament specificat în aprobarea organizației; |
| --- | --- |

6.

o descriere generală a instalațiilor situate la fiecare amplasament specificat în aprobarea organizației;

| 7. | o descriere generală a domeniului de activitate al organizației, relevantă din punct de vedere al condițiilor de aprobare; |
| --- | --- |

7.

o descriere generală a domeniului de activitate al organizației, relevantă din punct de vedere al condițiilor de aprobare;

| 8. | procedura (procedurile) pentru verificarea și demonstrarea faptului că proiectul echipamentelor ATM/ANS sau modificările aduse acestuia respectă specificațiile și cerințele detaliate aplicabile, astfel cum sunt stabilite prin Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 și nu au caracteristici prezentând carențe în materie de siguranță sau de securitate, după caz; |
| --- | --- |

8.

procedura (procedurile) pentru verificarea și demonstrarea faptului că proiectul echipamentelor ATM/ANS sau modificările aduse acestuia respectă specificațiile și cerințele detaliate aplicabile, astfel cum sunt stabilite prin Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 și nu au caracteristici prezentând carențe în materie de siguranță sau de securitate, după caz;

| 9. | procedura pentru pregătirea și întreținerea datelor și a evidențelor tehnice, pentru fiecare model al fiecărui echipament ATM/ANS pentru care a fost emis un certificat sau o declarație de conformare a proiectului în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2023/1768, după caz; |
| --- | --- |

9.

procedura pentru pregătirea și întreținerea datelor și a evidențelor tehnice, pentru fiecare model al fiecărui echipament ATM/ANS pentru care a fost emis un certificat sau o declarație de conformare a proiectului în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2023/1768, după caz;

| 10. | procedura (procedurile) de notificare a modificărilor organizaționale către agenție; |
| --- | --- |

10.

procedura (procedurile) de notificare a modificărilor organizaționale către agenție;

| 11. | procedura de modificare a prezentării organizației; |
| --- | --- |

11.

procedura de modificare a prezentării organizației;

| 12. | o descriere, directă sau prin trimiteri încrucișate, a sistemului și a procedurii (procedurilor) de management ale organizației; |
| --- | --- |

12.

o descriere, directă sau prin trimiteri încrucișate, a sistemului și a procedurii (procedurilor) de management ale organizației;

| 13. | o descriere, directă sau prin trimiteri încrucișate, a gestionării contractanților și a procedurii (procedurilor) de supraveghere menționate la punctul DPO.OR.B.015 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

13.

o descriere, directă sau prin trimiteri încrucișate, a gestionării contractanților și a procedurii (procedurilor) de supraveghere menționate la punctul DPO.OR.B.015 din prezenta anexă.

| (b) | Prezentarea organizației de producție trebuie să fie modificată, atunci când este necesar, astfel încât ea să rămână o descriere la zi a organizației de producție, iar o copie a acestei prezentări, inclusiv a modificărilor aduse, trebuie să fie transmisă agenției. |
| --- | --- |

(b)

Prezentarea organizației de producție trebuie să fie modificată, atunci când este necesar, astfel încât ea să rămână o descriere la zi a organizației de producție, iar o copie a acestei prezentări, inclusiv a modificărilor aduse, trebuie să fie transmisă agenției.

| (c) | Cererile de aprobare a unei modificări menționate la punctul DPO.OR.B.005 din prezenta anexă trebuie să se bazeze pe depunerea modificărilor propuse referitoare la prezentarea întreprinderii. |
| --- | --- |

(c)

Cererile de aprobare a unei modificări menționate la punctul DPO.OR.B.005 din prezenta anexă trebuie să se bazeze pe depunerea modificărilor propuse referitoare la prezentarea întreprinderii.

DPO.OR.A.025   Durata, menținerea valabilității și privilegiile unei aprobări de organizație

| (a) | Aprobarea unei organizații rămâne valabilă pe o perioadă nelimitată de timp, cu condiția ca:






  1. | organizația să rămână conformă cu Regulamentul (UE) 2018/1139 și cu actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia; |
| --- | --- | --- |

(a)

Aprobarea unei organizații rămâne valabilă pe o perioadă nelimitată de timp, cu condiția ca:

1.

organizația să rămână conformă cu Regulamentul (UE) 2018/1139 și cu actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia;

| 2. | aprobarea să nu fi făcut obiectul unei renunțări din partea organizației sau să nu fi fost suspendată sau revocată de agenție. |
| --- | --- |

2.

aprobarea să nu fi făcut obiectul unei renunțări din partea organizației sau să nu fi fost suspendată sau revocată de agenție.

| (b) | În caz de revocare sau de renunțare la o aprobare care a fost emisă pe suport de hârtie, ea trebuie înapoiată agenției fără întârziere. |
| --- | --- |

(b)

În caz de revocare sau de renunțare la o aprobare care a fost emisă pe suport de hârtie, ea trebuie înapoiată agenției fără întârziere.

| (c) | Titularul unei aprobări de organizație are dreptul, în limita sferei de acoperire a condițiilor sale de aprobare și în temeiul procedurilor relevante ale sistemului de management al proiectării:






  1. | să clasifice modificările aduse unui echipament ATM/ANS ca fiind „majore” sau „minore”; |
| --- | --- | --- |

(c)

Titularul unei aprobări de organizație are dreptul, în limita sferei de acoperire a condițiilor sale de aprobare și în temeiul procedurilor relevante ale sistemului de management al proiectării:

1.

să clasifice modificările aduse unui echipament ATM/ANS ca fiind „majore” sau „minore”;

| 2. | să aprobe modificări minore aduse unui certificat (unor certificate) pentru echipamente ATM/ANS și/sau unei declarații (unor declarații) eliberate în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2023/1768; |
| --- | --- |

2.

să aprobe modificări minore aduse unui certificat (unor certificate) pentru echipamente ATM/ANS și/sau unei declarații (unor declarații) eliberate în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2023/1768;

| 3. | să aprobe anumite modificări majore aduse unui certificat pentru echipamente ATM/ANS eliberat în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2023/1768; |
| --- | --- |

3.

să aprobe anumite modificări majore aduse unui certificat pentru echipamente ATM/ANS eliberat în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2023/1768;

| 4. | să emită declarații de conformare a proiectului echipamentelor ATM/ANS în temeiul articolului 5 din Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 și |
| --- | --- |

4.

să emită declarații de conformare a proiectului echipamentelor ATM/ANS în temeiul articolului 5 din Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 și

| 5. | să emită declarații de conformitate a echipamentelor ATM/ANS în temeiul articolului 6 din Regulamentul delegat (UE) 2023/1768. |
| --- | --- |

5.

să emită declarații de conformitate a echipamentelor ATM/ANS în temeiul articolului 6 din Regulamentul delegat (UE) 2023/1768.

DPO.OR.A.030   Facilitarea și cooperarea

| (a) | O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să faciliteze inspecțiile și auditurile efectuate de agenție sau de o entitate calificată care acționează în numele acesteia și trebuie să coopereze dacă este necesar pentru exercitarea eficientă și eficace a competențelor agenției. |
| --- | --- |

(a)

O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să faciliteze inspecțiile și auditurile efectuate de agenție sau de o entitate calificată care acționează în numele acesteia și trebuie să coopereze dacă este necesar pentru exercitarea eficientă și eficace a competențelor agenției.

| (b) | O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să coopereze cu și să sprijine furnizorii de ATM/ANS care utilizează echipamentele sale ATM/ANS în procesul lor de demonstrare a conformității către autoritățile competente vizate. |
| --- | --- |

(b)

O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să coopereze cu și să sprijine furnizorii de ATM/ANS care utilizează echipamentele sale ATM/ANS în procesul lor de demonstrare a conformității către autoritățile competente vizate.

DPO.OR.A.035   Constatări și acțiuni corective

După primirea notificării constatărilor din partea agenției, organizația implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie:

| (a) | să identifice cauza apariției neconformității; |
| --- | --- |

(a)

să identifice cauza apariției neconformității;

| (b) | să definească un plan de acțiuni corective; |
| --- | --- |

(b)

să definească un plan de acțiuni corective;

| (c) | să demonstreze implementarea acțiunii corective într-un mod considerat satisfăcător de agenție, în termenul propus și aprobat de agenție conform definiției de la punctul DPO.AR.C.015 litera (e) subpunctul 2. |
| --- | --- |

(c)

să demonstreze implementarea acțiunii corective într-un mod considerat satisfăcător de agenție, în termenul propus și aprobat de agenție conform definiției de la punctul DPO.AR.C.015 litera (e) subpunctul 2.

DPO.OR.A.040   Reacția imediată la o problemă de siguranță, de securitate și de interoperabilitate

O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să implementeze toate măsurile de siguranță și de securitate, inclusiv directivele privind echipamentele ATM/ANS, luate de agenție în conformitate cu punctele DPO.AR.A.010 și DPO.AR.A.015.

DPO.OR.A.045   Avarii, funcționare necorespunzătoare și defecțiuni

| (a) | Titularul unei aprobări eliberate în conformitate cu prezentul regulament trebuie:






  1. | să instituie și să întrețină un sistem de colectare, investigare și analiză a rapoartelor și a informațiilor privind avariile, funcționările defectuoase, defecțiunile sau alte evenimente care au cauzat sau ar putea cauza efecte adverse asupra conformității continue a echipamentelor ATM/ANS cu cerințele aplicabile; |
| --- | --- | --- |

(a)

Titularul unei aprobări eliberate în conformitate cu prezentul regulament trebuie:

1.

să instituie și să întrețină un sistem de colectare, investigare și analiză a rapoartelor și a informațiilor privind avariile, funcționările defectuoase, defecțiunile sau alte evenimente care au cauzat sau ar putea cauza efecte adverse asupra conformității continue a echipamentelor ATM/ANS cu cerințele aplicabile;

| 2. | să informeze toți utilizatorii cunoscuți ai echipamentelor ATM/ANS în cauză și, la cerere, orice persoană mandatată în temeiul altor reglementări conexe, cu privire la sistemul instituit în conformitate cu subpunctul 1 și cu privire la modalitățile de furnizare a acestor rapoarte și a informațiilor privind avariile, funcționările defectuoase, defecțiunile sau alte evenimente. |
| --- | --- |

2.

să informeze toți utilizatorii cunoscuți ai echipamentelor ATM/ANS în cauză și, la cerere, orice persoană mandatată în temeiul altor reglementări conexe, cu privire la sistemul instituit în conformitate cu subpunctul 1 și cu privire la modalitățile de furnizare a acestor rapoarte și a informațiilor privind avariile, funcționările defectuoase, defecțiunile sau alte evenimente.

| (b) | În ceea ce privește organizațiile care își au sediul principal de activitate într-un stat membru, sistemul instituit în conformitate cu litera (a) subpunctul 1 trebuie să includă dispoziții privind raportarea evenimentelor și acțiunile subsecvente, care să îndeplinească cerințele Regulamentelor (UE) nr. 376/2014 și (UE) 2018/1139 și ale actelor delegate și de punere în aplicare adoptate pe baza acestora. |
| --- | --- |

(b)

În ceea ce privește organizațiile care își au sediul principal de activitate într-un stat membru, sistemul instituit în conformitate cu litera (a) subpunctul 1 trebuie să includă dispoziții privind raportarea evenimentelor și acțiunile subsecvente, care să îndeplinească cerințele Regulamentelor (UE) nr. 376/2014 și (UE) 2018/1139 și ale actelor delegate și de punere în aplicare adoptate pe baza acestora.

| (c) | Titularul aprobării trebuie să raporteze agenției orice avarie, funcționare defectuoasă, defecțiune sau alt eveniment de care are cunoștință și care a condus sau poate conduce la o carență în materie de siguranță, securitate sau performanțe. |
| --- | --- |

(c)

Titularul aprobării trebuie să raporteze agenției orice avarie, funcționare defectuoasă, defecțiune sau alt eveniment de care are cunoștință și care a condus sau poate conduce la o carență în materie de siguranță, securitate sau performanțe.

| (d) | În ceea ce privește titularii de aprobări care nu își au sediul principal de activitate într-un stat membru, rapoartele se întocmesc în forma și modul stabilite de agenție, de îndată ce este posibil și, în orice caz, nu mai târziu de 72 de ore de la momentul la care persoana sau organizația a luat cunoștință de evenimentul respectiv, în afara cazului în care circumstanțe excepționale împiedică acest lucru. |
| --- | --- |

(d)

În ceea ce privește titularii de aprobări care nu își au sediul principal de activitate într-un stat membru, rapoartele se întocmesc în forma și modul stabilite de agenție, de îndată ce este posibil și, în orice caz, nu mai târziu de 72 de ore de la momentul la care persoana sau organizația a luat cunoștință de evenimentul respectiv, în afara cazului în care circumstanțe excepționale împiedică acest lucru.

| (e) | Titularul aprobării trebuie să investigheze un eveniment care a fost raportat în temeiul literei (c), inclusiv deficiențele care au condus la evenimentul respectiv, și trebuie să raporteze agenției rezultatele investigației sale, precum și orice acțiune pe care intenționează să o întreprindă sau pe care propune să o întreprindă pentru a corecta aceste deficiențe. |
| --- | --- |

(e)

Titularul aprobării trebuie să investigheze un eveniment care a fost raportat în temeiul literei (c), inclusiv deficiențele care au condus la evenimentul respectiv, și trebuie să raporteze agenției rezultatele investigației sale, precum și orice acțiune pe care intenționează să o întreprindă sau pe care propune să o întreprindă pentru a corecta aceste deficiențe.

DPO.OR.A.050   Transferabilitatea aprobării

O aprobare de organizație nu este transferabilă, cu excepția cazului în care se schimbă proprietarul organizației.

SUBPARTEA B   MANAGEMENT (DPO.OR.B)

DPO.OR.B.001   Sistemul de management

| (a) | O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să implementeze și să întrețină un sistem de management care să includă următoarele elemente:






  1. | linii de responsabilitate și de răspundere clar definite pentru întreaga organizație, inclusiv răspunderea directă a managerului responsabil; |
| --- | --- | --- |

(a)

O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să implementeze și să întrețină un sistem de management care să includă următoarele elemente:

1.

linii de responsabilitate și de răspundere clar definite pentru întreaga organizație, inclusiv răspunderea directă a managerului responsabil;

| 2. | o descriere a filozofiei și principiilor generale ale organizației, constituind împreună o politică, semnată de managerul responsabil; |
| --- | --- |

2.

o descriere a filozofiei și principiilor generale ale organizației, constituind împreună o politică, semnată de managerul responsabil;

| 3. | mijloacele de verificare a performanțelor organizației în funcție de indicatorii de performanță și de țintele de performanță ale sistemului de management; |
| --- | --- |

3.

mijloacele de verificare a performanțelor organizației în funcție de indicatorii de performanță și de țintele de performanță ale sistemului de management;

| 4. | un proces de identificare a acelor modificări la nivelul organizației și al contextului în care aceasta funcționează care pot afecta procesele, procedurile și produsele consacrate și, după caz, de modificare a sistemului de management pentru a încorpora modificările respective; |
| --- | --- |

4.

un proces de identificare a acelor modificări la nivelul organizației și al contextului în care aceasta funcționează care pot afecta procesele, procedurile și produsele consacrate și, după caz, de modificare a sistemului de management pentru a încorpora modificările respective;

| 5. | un proces de identificare a sferei de aplicare a modificărilor aduse echipamentelor ATM/ANS și a riscului asociat; |
| --- | --- |

5.

un proces de identificare a sferei de aplicare a modificărilor aduse echipamentelor ATM/ANS și a riscului asociat;

| 6. | un proces pentru examinarea sistemului de management, pentru identificarea cauzelor performanțelor nesatisfăcătoare ale sistemului de management, pentru stabilirea implicațiilor unor astfel de performanțe nesatisfăcătoare, precum și pentru eliminarea sau atenuarea acestor cauze; |
| --- | --- |

6.

un proces pentru examinarea sistemului de management, pentru identificarea cauzelor performanțelor nesatisfăcătoare ale sistemului de management, pentru stabilirea implicațiilor unor astfel de performanțe nesatisfăcătoare, precum și pentru eliminarea sau atenuarea acestor cauze;

| 7. | un proces pentru a garanta faptul că membrii personalului organizației dețin pregătirea și competențele necesare pentru a își executa sarcinile în condiții de siguranță, eficiență, continuitate și sustenabilitate; în acest context, organizația trebuie să instituie politici de recrutare și pregătire a propriului personal; |
| --- | --- |

7.

un proces pentru a garanta faptul că membrii personalului organizației dețin pregătirea și competențele necesare pentru a își executa sarcinile în condiții de siguranță, eficiență, continuitate și sustenabilitate; în acest context, organizația trebuie să instituie politici de recrutare și pregătire a propriului personal;

| 8. | un mijloc formal de comunicare prin care să se asigure faptul că întreg personalul organizației are cunoștință deplină de sistemul de management, care să permită comunicarea informațiilor critice și prin intermediul căruia să se poată explica de ce se întreprind anumite acțiuni și de ce se introduc sau se modifică anumite proceduri; |
| --- | --- |

8.

un mijloc formal de comunicare prin care să se asigure faptul că întreg personalul organizației are cunoștință deplină de sistemul de management, care să permită comunicarea informațiilor critice și prin intermediul căruia să se poată explica de ce se întreprind anumite acțiuni și de ce se introduc sau se modifică anumite proceduri;

| 9. | în ceea ce privește activitățile de proiectare, procedurile pentru:






  (i) | proiectarea echipamentelor ATM/ANS și pentru modificările aduse proiectului acestora; |
| --- | --- | --- |

9.

în ceea ce privește activitățile de proiectare, procedurile pentru:

(i)

proiectarea echipamentelor ATM/ANS și pentru modificările aduse proiectului acestora;

| (ii) | asigurarea faptului că proiectarea echipamentelor ATM/ANS sau modificările aduse proiectului acestora respectă specificațiile aplicabile, inclusiv funcția de verificare independentă a demonstrării conformității pe baza căreia organizația prezintă agenției declarațiile de conformitate și documentația aferentă; |
| --- | --- |

(ii)

asigurarea faptului că proiectarea echipamentelor ATM/ANS sau modificările aduse proiectului acestora respectă specificațiile aplicabile, inclusiv funcția de verificare independentă a demonstrării conformității pe baza căreia organizația prezintă agenției declarațiile de conformitate și documentația aferentă;

| (iii) | verificarea acceptabilității elementelor echipamentelor ATM/ANS proiectate sau a sarcinilor îndeplinite de organizațiile contractate menționate la punctul DPO.OR.B.015; |
| --- | --- |

(iii)

verificarea acceptabilității elementelor echipamentelor ATM/ANS proiectate sau a sarcinilor îndeplinite de organizațiile contractate menționate la punctul DPO.OR.B.015;

| (iv) | asigurarea faptului că există suficiente efective de personal implicate în proiectarea de echipamente ATM/ANS, că acestea sunt pregătite și competente și că au fost autorizate să își îndeplinească responsabilitățile alocate; |
| --- | --- |

(iv)

asigurarea faptului că există suficiente efective de personal implicate în proiectarea de echipamente ATM/ANS, că acestea sunt pregătite și competente și că au fost autorizate să își îndeplinească responsabilitățile alocate;

| (v) | coordonarea strânsă și eficientă între departamente și în cadrul departamentelor; |
| --- | --- |

(v)

coordonarea strânsă și eficientă între departamente și în cadrul departamentelor;

| 10. | în ceea ce privește activitățile de producție, procedurile pentru:






  (i) | eliberarea și aprobarea documentelor sau a modificărilor aduse acestora; |
| --- | --- | --- |

10.

în ceea ce privește activitățile de producție, procedurile pentru:

(i)

eliberarea și aprobarea documentelor sau a modificărilor aduse acestora;

| (ii) | auditurile de evaluare și controlul organizațiilor contractate menționate la punctul DPO.OR.B.015; |
| --- | --- |

(ii)

auditurile de evaluare și controlul organizațiilor contractate menționate la punctul DPO.OR.B.015;

| (iii) | verificarea faptului că materialele și echipamentele care urmează să intre în gestiune, inclusiv furnizarea de noi articole sau de articole utilizate de cumpărătorii de echipamente ATM/ANS, sunt cele specificate în datele de proiectare aplicabile; |
| --- | --- |

(iii)

verificarea faptului că materialele și echipamentele care urmează să intre în gestiune, inclusiv furnizarea de noi articole sau de articole utilizate de cumpărătorii de echipamente ATM/ANS, sunt cele specificate în datele de proiectare aplicabile;

| (iv) | verificarea conformității echipamentelor ATM/ANS cu datele de proiectare aplicabile; |
| --- | --- |

(iv)

verificarea conformității echipamentelor ATM/ANS cu datele de proiectare aplicabile;

| (v) | identificare și trasabilitate; |
| --- | --- |

(v)

identificare și trasabilitate;

| (vi) | procesele de organizare; |
| --- | --- |

(vi)

procesele de organizare;

| (vii) | inspecție și testare; |
| --- | --- |

(vii)

inspecție și testare;

| (viii) | calibrarea uneltelor și a instrumentelor de testare; |
| --- | --- |

(viii)

calibrarea uneltelor și a instrumentelor de testare;

| (ix) | controlul articolelor neconforme; |
| --- | --- |

(ix)

controlul articolelor neconforme;

| (x) | coordonarea cu solicitantul sau titularul aprobării de proiect; |
| --- | --- |

(x)

coordonarea cu solicitantul sau titularul aprobării de proiect;

| (xi) | completarea și păstrarea evidențelor privind activitatea desfășurată; |
| --- | --- |

(xi)

completarea și păstrarea evidențelor privind activitatea desfășurată;

| (xii) | eliberarea documentelor de dare în exploatare; |
| --- | --- |

(xii)

eliberarea documentelor de dare în exploatare;

| (xiii) | handlingul, depozitarea și ambalarea echipamentelor ATM/ANS. |
| --- | --- |

(xiii)

handlingul, depozitarea și ambalarea echipamentelor ATM/ANS.

| (b) | O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să documenteze toate procesele-cheie ale sistemului de management, inclusiv un proces de sensibilizare a personalului cu privire la responsabilitățile care îi revin, precum și procedura de modificare a proceselor respective. |
| --- | --- |

(b)

O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să documenteze toate procesele-cheie ale sistemului de management, inclusiv un proces de sensibilizare a personalului cu privire la responsabilitățile care îi revin, precum și procedura de modificare a proceselor respective.

| (c) | O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să instituie o funcție în cadrul sistemului său de management pentru a monitoriza conformitatea sa cu cerințele aplicabile și caracterul adecvat al procedurilor instituite. Monitorizarea conformării trebuie să includă un sistem de feedback prin care constatările să fie transmise managerului responsabil, pentru a se asigura implementarea eficace a măsurilor corective, după caz. |
| --- | --- |

(c)

O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să instituie o funcție în cadrul sistemului său de management pentru a monitoriza conformitatea sa cu cerințele aplicabile și caracterul adecvat al procedurilor instituite. Monitorizarea conformării trebuie să includă un sistem de feedback prin care constatările să fie transmise managerului responsabil, pentru a se asigura implementarea eficace a măsurilor corective, după caz.

| (d) | Sistemul de management trebuie să fie proporțional cu dimensiunea organizației implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS și cu complexitatea activităților sale, ținând cont de pericolele și riscurile asociate, inerente respectivelor activități. |
| --- | --- |

(d)

Sistemul de management trebuie să fie proporțional cu dimensiunea organizației implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS și cu complexitatea activităților sale, ținând cont de pericolele și riscurile asociate, inerente respectivelor activități.

| (e) | Pe lângă sistemul de management menționat la litera (a), organizația implicată în proiectarea și producția de echipamente ATM/ANS trebuie să instituie, să implementeze și să întrețină un sistem de management al securității informațiilor în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203, pentru a asigura managementul corespunzător al acelor riscuri în materie de securitate a informațiilor care pot avea un impact asupra siguranței aviației. |
| --- | --- |

(e)

Pe lângă sistemul de management menționat la litera (a), organizația implicată în proiectarea și producția de echipamente ATM/ANS trebuie să instituie, să implementeze și să întrețină un sistem de management al securității informațiilor în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/203, pentru a asigura managementul corespunzător al acelor riscuri în materie de securitate a informațiilor care pot avea un impact asupra siguranței aviației.

DPO.OR.B.005   Gestionarea modificărilor

| (a) | După eliberarea aprobării unei organizații, orice modificare a sistemului de management care este semnificativă trebuie să fie aprobată de agenție înainte de a fi pusă în aplicare, cu excepția cazului în care o astfel de modificare este notificată și gestionată în conformitate cu o procedură aprobată de agenție. Organizația trebuie să prezinte agenției o cerere de aprobare, demonstrând conformitatea continuă cu cerințele aplicabile. |
| --- | --- |

(a)

După eliberarea aprobării unei organizații, orice modificare a sistemului de management care este semnificativă trebuie să fie aprobată de agenție înainte de a fi pusă în aplicare, cu excepția cazului în care o astfel de modificare este notificată și gestionată în conformitate cu o procedură aprobată de agenție. Organizația trebuie să prezinte agenției o cerere de aprobare, demonstrând conformitatea continuă cu cerințele aplicabile.

| (b) | Fiecare modificare a echipamentelor ATM/ANS trebuie să fie notificată agenției și aprobată de aceasta înainte de a fi implementată, cu excepția cazului în care o astfel de modificare este gestionată în conformitate cu o procedură de gestionare a modificărilor aprobată de agenție. Această procedură de gestionare a modificărilor trebuie să definească clasificarea modificărilor aduse echipamentelor ATM/ANS și trebuie să descrie modul în care respectivele modificări vor fi notificate și gestionate. |
| --- | --- |

(b)

Fiecare modificare a echipamentelor ATM/ANS trebuie să fie notificată agenției și aprobată de aceasta înainte de a fi implementată, cu excepția cazului în care o astfel de modificare este gestionată în conformitate cu o procedură de gestionare a modificărilor aprobată de agenție. Această procedură de gestionare a modificărilor trebuie să definească clasificarea modificărilor aduse echipamentelor ATM/ANS și trebuie să descrie modul în care respectivele modificări vor fi notificate și gestionate.

DPO.OR.B.010   Cerințe privind instalațiile

O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să se asigure că instalațiile și echipamentele sale, inclusiv instalațiile și echipamentele de testare, sunt corespunzătoare și adecvate pentru îndeplinirea și gestionarea tuturor sarcinilor și activităților sale în conformitate cu cerințele aplicabile.

DPO.OR.B.015   Activități contractate

| (a) | Activitățile contractate includ toate acele activități ce intră în sfera de activitate a organizației, conform condițiilor certificatului, efectuate de alte organizații care fie sunt certificate să desfășoare ele însele astfel de activități, fie, dacă nu sunt certificate, lucrează sub supravegherea unei organizații certificate. O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să se asigure că, atunci când contractează o parte a activităților sale sau când achiziționează orice parte a activităților sale de la organizații externe, activitatea contractată sau achiziționată, după caz, este conformă cu cerințele aplicabile. |
| --- | --- |

(a)

Activitățile contractate includ toate acele activități ce intră în sfera de activitate a organizației, conform condițiilor certificatului, efectuate de alte organizații care fie sunt certificate să desfășoare ele însele astfel de activități, fie, dacă nu sunt certificate, lucrează sub supravegherea unei organizații certificate. O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să se asigure că, atunci când contractează o parte a activităților sale sau când achiziționează orice parte a activităților sale de la organizații externe, activitatea contractată sau achiziționată, după caz, este conformă cu cerințele aplicabile.

| (b) | Atunci când o organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS contractează orice parte a activităților sale unei organizații care nu este ea însăși certificată în conformitate cu prezentul regulament pentru a desfășura astfel de activități, aceasta trebuie să se asigure că organizația contractată lucrează sub supravegherea sa. O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să se asigure că agenției i se acordă acces la organizația contractată pentru a stabili conformitatea continuă a acesteia cu cerințele aplicabile ale prezentului regulament. |
| --- | --- |

(b)

Atunci când o organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS contractează orice parte a activităților sale unei organizații care nu este ea însăși certificată în conformitate cu prezentul regulament pentru a desfășura astfel de activități, aceasta trebuie să se asigure că organizația contractată lucrează sub supravegherea sa. O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să se asigure că agenției i se acordă acces la organizația contractată pentru a stabili conformitatea continuă a acesteia cu cerințele aplicabile ale prezentului regulament.

DPO.OR.B.020   Cerințele în materie de personal

| (a) | O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să numească un manager responsabil care are autoritatea de a asigura faptul că toate activitățile pot fi finanțate și desfășurate în conformitate cu cerințele aplicabile ale prezentului regulament. Managerul responsabil poartă răspunderea pentru instituirea și întreținerea unui sistem de management eficace. |
| --- | --- |

(a)

O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să numească un manager responsabil care are autoritatea de a asigura faptul că toate activitățile pot fi finanțate și desfășurate în conformitate cu cerințele aplicabile ale prezentului regulament. Managerul responsabil poartă răspunderea pentru instituirea și întreținerea unui sistem de management eficace.

| (b) | Trebuie, de asemenea, să fie definite autoritatea, sarcinile și responsabilitățile titularilor de posturi desemnați, în special ale personalului de conducere cu funcții în domeniul siguranței, calității, securității, resurselor financiare și resurselor umane. |
| --- | --- |

(b)

Trebuie, de asemenea, să fie definite autoritatea, sarcinile și responsabilitățile titularilor de posturi desemnați, în special ale personalului de conducere cu funcții în domeniul siguranței, calității, securității, resurselor financiare și resurselor umane.

DPO.OR.B.025   Evidența documentelor

| (a) | O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să instituie un sistem de păstrare a evidențelor care să permită stocarea adecvată a evidențelor și trasabilitatea fiabilă a tuturor activităților sale, acoperind în special toate elementele indicate la punctul DPO.OR.B.001. |
| --- | --- |

(a)

O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să instituie un sistem de păstrare a evidențelor care să permită stocarea adecvată a evidențelor și trasabilitatea fiabilă a tuturor activităților sale, acoperind în special toate elementele indicate la punctul DPO.OR.B.001.

| (b) | Formatul și perioada de păstrare a evidențelor menționate la litera (a) trebuie specificate în procedurile aferente sistemului de management al organizației. |
| --- | --- |

(b)

Formatul și perioada de păstrare a evidențelor menționate la litera (a) trebuie specificate în procedurile aferente sistemului de management al organizației.

| (c) | Evidențele trebuie stocate într-un mod care să asigure protecția lor împotriva deteriorării, a alterării și a furtului. |
| --- | --- |

(c)

Evidențele trebuie stocate într-un mod care să asigure protecția lor împotriva deteriorării, a alterării și a furtului.

| (d) | O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să întrețină un registru al echipamentelor ATM/ANS instalate: |
| --- | --- |

(d)

O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să întrețină un registru al echipamentelor ATM/ANS instalate:

SUBPARTEA C   CERINȚE TEHNICE (DPO.OR.C)

DPO.OR.C.001   Organizațiile implicate în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS

| (a) | Un solicitant și un titular al unei aprobări de organizație de proiectare sau de producție pentru echipamente ATM/ANS are dreptul, după caz, la oricare dintre următoarele:






  1. | să dețină sau să solicite eliberarea unui certificat pentru proiectarea de echipamente ATM/ANS; |
| --- | --- | --- |

(a)

Un solicitant și un titular al unei aprobări de organizație de proiectare sau de producție pentru echipamente ATM/ANS are dreptul, după caz, la oricare dintre următoarele:

1.

să dețină sau să solicite eliberarea unui certificat pentru proiectarea de echipamente ATM/ANS;

| 2. | să emită o declarație de conformare a proiectului pentru echipamentele ATM/ANS; |
| --- | --- |

2.

să emită o declarație de conformare a proiectului pentru echipamentele ATM/ANS;

| 3. | să emită o declarație de conformitate pentru echipamentele ATM/ANS, la cererea unui furnizor de ATM/ANS. |
| --- | --- |

3.

să emită o declarație de conformitate pentru echipamentele ATM/ANS, la cererea unui furnizor de ATM/ANS.

| (b) | În ceea ce privește activitățile de proiectare, o organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie:






  1. | să emită o declarație de conformare a proiectului pentru echipamentele ATM/ANS, după caz; |
| --- | --- | --- |

(b)

În ceea ce privește activitățile de proiectare, o organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie:

1.

să emită o declarație de conformare a proiectului pentru echipamentele ATM/ANS, după caz;

| 2. | să emită date și informații, inclusiv instrucțiuni, sub responsabilitatea sa, în limita sferei de acoperire a condițiilor sale de aprobare stabilite de agenție; |
| --- | --- |

2.

să emită date și informații, inclusiv instrucțiuni, sub responsabilitatea sa, în limita sferei de acoperire a condițiilor sale de aprobare stabilite de agenție;

| 3. | să elaboreze și să întrețină, pentru fiecare model al fiecărei piese pentru care a fost emisă o declarație privind echipamentele ATM/ANS, un dosar actualizat cu date tehnice și înregistrări complete. |
| --- | --- |

3.

să elaboreze și să întrețină, pentru fiecare model al fiecărei piese pentru care a fost emisă o declarație privind echipamentele ATM/ANS, un dosar actualizat cu date tehnice și înregistrări complete.

| (c) | În ceea ce privește activitățile de producție, o organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie:






  1. | să fabrice fiecare articol asigurându-se că echipamentul ATM/ANS finalizat se conformează datelor sale de proiectare și poate fi instalat în condiții de siguranță; |
| --- | --- | --- |

(c)

În ceea ce privește activitățile de producție, o organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie:

1.

să fabrice fiecare articol asigurându-se că echipamentul ATM/ANS finalizat se conformează datelor sale de proiectare și poate fi instalat în condiții de siguranță;

| 2. | să elaboreze și să întrețină, pentru fiecare model al fiecărei piese pentru care a fost emisă o declarație privind echipamentele ATM/ANS, un dosar actualizat cu date tehnice și înregistrări complete; |
| --- | --- |

2.

să elaboreze și să întrețină, pentru fiecare model al fiecărei piese pentru care a fost emisă o declarație privind echipamentele ATM/ANS, un dosar actualizat cu date tehnice și înregistrări complete;

| 3. | să elaboreze, să întrețină și să actualizeze originalele tuturor manualelor cerute de specificațiile declarației aplicabile pentru echipamentele respective; |
| --- | --- |

3.

să elaboreze, să întrețină și să actualizeze originalele tuturor manualelor cerute de specificațiile declarației aplicabile pentru echipamentele respective;

| 4. | să pună la dispoziția utilizatorilor echipamentelor ATM/ANS și a agenției, la cerere, instrucțiunile privind menținerea caracterului adecvat, necesare pentru utilizarea și întreținerea echipamentelor ATM/ANS, precum și modificările aduse instrucțiunilor respective; |
| --- | --- |

4.

să pună la dispoziția utilizatorilor echipamentelor ATM/ANS și a agenției, la cerere, instrucțiunile privind menținerea caracterului adecvat, necesare pentru utilizarea și întreținerea echipamentelor ATM/ANS, precum și modificările aduse instrucțiunilor respective;

| 5. | să marcheze fiecare articol; |
| --- | --- |

5.

să marcheze fiecare articol;

| 6. | să continue să respecte cerințele aplicabile prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

6.

să continue să respecte cerințele aplicabile prevăzute în prezentul regulament.

| (d) | În plus față de dispozițiile literei (c), o organizație implicată în producția de echipamente ATM/ANS are dreptul, în limitele condițiilor sale de aprobare, să stabilească dacă fiecare echipament ATM/ANS finalizat este conform cu datele de proiectare aplicabile și poate funcționa în condiții de siguranță înainte de a emite un formular de dare în exploatare al AESA care să ateste că echipamentele ATM/ANS au fost produse în conformitate cu cerințele aplicabile ale prezentului regulament și cu datele de proiectare aplicabile. |
| --- | --- |

(d)

În plus față de dispozițiile literei (c), o organizație implicată în producția de echipamente ATM/ANS are dreptul, în limitele condițiilor sale de aprobare, să stabilească dacă fiecare echipament ATM/ANS finalizat este conform cu datele de proiectare aplicabile și poate funcționa în condiții de siguranță înainte de a emite un formular de dare în exploatare al AESA care să ateste că echipamentele ATM/ANS au fost produse în conformitate cu cerințele aplicabile ale prezentului regulament și cu datele de proiectare aplicabile.

| (e) | Formularul de dare în exploatare al AESA menționat la litera (d), aferent fiecărui echipament ATM/ANS fabricat, trebuie să conțină cel puțin următoarele informații:






  1. | o descriere a echipamentelor ATM/ANS; |
| --- | --- | --- |

(e)

Formularul de dare în exploatare al AESA menționat la litera (d), aferent fiecărui echipament ATM/ANS fabricat, trebuie să conțină cel puțin următoarele informații:

1.

o descriere a echipamentelor ATM/ANS;

| 2. | numărul de piesă al echipamentului ATM/ANS; |
| --- | --- |

2.

numărul de piesă al echipamentului ATM/ANS;

| 3. | numărul de serie al echipamentului ATM/ANS; |
| --- | --- |

3.

numărul de serie al echipamentului ATM/ANS;

| 4. | o declarație conform căreia echipamentele ATM/ANS au fost fabricate în conformitate cu datele de proiectare aplicabile și pot fi exploatate în siguranță; |
| --- | --- |

4.

o declarație conform căreia echipamentele ATM/ANS au fost fabricate în conformitate cu datele de proiectare aplicabile și pot fi exploatate în siguranță;

| 5. | o trimitere la certificatul sau la declarația de conformare a proiectului. |
| --- | --- |

5.

o trimitere la certificatul sau la declarația de conformare a proiectului.

DPO.OR.C.005   Coordonarea

O organizație implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie să asigure:

| (a) | o coordonare satisfăcătoare, prin mijloace adecvate, între activitățile de proiectare și activitățile de producție, după caz; |
| --- | --- |

(a)

o coordonare satisfăcătoare, prin mijloace adecvate, între activitățile de proiectare și activitățile de producție, după caz;

| (b) | o coordonare satisfăcătoare și un sprijin corespunzător pentru furnizorii de ATM/ANS relevanți și întreprinderea relevantă (întreprinderile relevante) din domeniul aviației în ceea ce privește adecvarea continuă a echipamentelor ATM/ANS, după caz. |
| --- | --- |

(b)

o coordonare satisfăcătoare și un sprijin corespunzător pentru furnizorii de ATM/ANS relevanți și întreprinderea relevantă (întreprinderile relevante) din domeniul aviației în ceea ce privește adecvarea continuă a echipamentelor ATM/ANS, după caz.

DPO.OR.C.010   Directive privind echipamentele ATM/ANS

Atunci când agenția emite o directivă privind echipamentele ATM/ANS, în temeiul punctului ATM/ANS.EQMT.CERT.065 din anexa II la Regulamentul delegat (UE) 2023/1768, organizația implicată în proiectarea sau producția de echipamente ATM/ANS trebuie:

| (a) | să propună o acțiune corectivă corespunzătoare și să o prezinte agenției, însoțită de detalii, în vederea aprobării; |
| --- | --- |

(a)

să propună o acțiune corectivă corespunzătoare și să o prezinte agenției, însoțită de detalii, în vederea aprobării;

| (b) | în urma aprobării de către agenție a propunerii menționate la litera (a), să pună la dispoziția tuturor utilizatorilor sau proprietarilor cunoscuți ai echipamentelor ATM/ANS și, la cerere, oricărei persoane care are obligația să se conformeze directivei privind echipamentele ATM/ANS, date descriptive și instrucțiuni de realizare adecvate. |
| --- | --- |

(b)

în urma aprobării de către agenție a propunerii menționate la litera (a), să pună la dispoziția tuturor utilizatorilor sau proprietarilor cunoscuți ai echipamentelor ATM/ANS și, la cerere, oricărei persoane care are obligația să se conformeze directivei privind echipamentele ATM/ANS, date descriptive și instrucțiuni de realizare adecvate.

---

| 15.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/39 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/39

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1770 AL COMISIEI

din 12 septembrie 2023

de stabilire a unor dispoziții privind echipamentele aeronavelor necesare pentru utilizarea spațiului aerian al cerului unic european și a unor reguli de operare legate de utilizarea spațiului aerian al cerului unic european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 29/2009 și a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 1206/2011, (UE) nr. 1207/2011 și (UE) nr. 1079/2012

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2018 privind normele comune în domeniul aviației civile și de înființare a Agenției Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2111/2005, (CE) nr. 1008/2008, (UE) nr. 996/2010, (UE) nr. 376/2014 și a Directivelor 2014/30/UE și 2014/53/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 552/2004 și (CE) nr. 216/2008 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CEE) nr. 3922/91 al Consiliului (1), în special articolul 44 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 140 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1139, normele de punere în aplicare adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (2), care a fost abrogat, trebuie să fie adaptate la dispozițiile Regulamentului (UE) 2018/1139 cel târziu până la 12 septembrie 2023. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 140 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1139, normele de punere în aplicare adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (2), care a fost abrogat, trebuie să fie adaptate la dispozițiile Regulamentului (UE) 2018/1139 cel târziu până la 12 septembrie 2023.

| (2) | Procedurile de operare pentru utilizarea spațiului aerian și a echipamentelor de aeronave necesare trebuie aplicate în mod uniform în spațiul aerian al cerului unic european, în conformitate cu cerințele esențiale prevăzute la punctul 1 din anexa VIII la Regulamentul (UE) 2018/1139, pentru realizarea interoperabilității și pentru efectuarea de operațiuni în condiții de siguranță. Prin urmare, aceste cerințe trebuie impuse operatorilor de aeronave atunci când zboară înspre, în interiorul sau dinspre spațiul aerian al cerului unic european. |
| --- | --- |

(2)

Procedurile de operare pentru utilizarea spațiului aerian și a echipamentelor de aeronave necesare trebuie aplicate în mod uniform în spațiul aerian al cerului unic european, în conformitate cu cerințele esențiale prevăzute la punctul 1 din anexa VIII la Regulamentul (UE) 2018/1139, pentru realizarea interoperabilității și pentru efectuarea de operațiuni în condiții de siguranță. Prin urmare, aceste cerințe trebuie impuse operatorilor de aeronave atunci când zboară înspre, în interiorul sau dinspre spațiul aerian al cerului unic european.

| (3) | Pentru a se asigura continuitatea operațiunilor aeronavelor echipate cu capacități de comunicații, navigație și supraveghere pentru utilizarea spațiului aerian al cerului unic european, prezentul regulament trebuie să se bazeze pe normele de punere în aplicare relevante adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 552/2004, cu adaptările necesare. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se asigura continuitatea operațiunilor aeronavelor echipate cu capacități de comunicații, navigație și supraveghere pentru utilizarea spațiului aerian al cerului unic european, prezentul regulament trebuie să se bazeze pe normele de punere în aplicare relevante adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 552/2004, cu adaptările necesare.

| (4) | În particular, Regulamentul (CE) nr. 29/2009 al Comisiei (3), Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 1206/2011 (4), (UE) nr. 1207/2011 (5) și (UE) nr. 1079/2012 (6) abordează dispoziții detaliate privind regulile de operare legate de utilizarea spațiului aerian și a echipamentelor de aeronave. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 29/2009 și Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 1206/2011, (UE) nr. 1207/2011 și (UE) nr. 1079/2012 trebuie să fie abrogate. |
| --- | --- |

(4)

În particular, Regulamentul (CE) nr. 29/2009 al Comisiei (3), Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 1206/2011 (4), (UE) nr. 1207/2011 (5) și (UE) nr. 1079/2012 (6) abordează dispoziții detaliate privind regulile de operare legate de utilizarea spațiului aerian și a echipamentelor de aeronave. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 29/2009 și Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 1206/2011, (UE) nr. 1207/2011 și (UE) nr. 1079/2012 trebuie să fie abrogate.

| (5) | Ori de câte ori este posibil, cerințele existente care decurg din regulamentele respective trebuie să fie reproduse în prezentul regulament pentru a se respecta așteptările legitime ale operatorilor de aeronave și ale furnizorilor de ATM/ANS vizați de cerințele respective. |
| --- | --- |

(5)

Ori de câte ori este posibil, cerințele existente care decurg din regulamentele respective trebuie să fie reproduse în prezentul regulament pentru a se respecta așteptările legitime ale operatorilor de aeronave și ale furnizorilor de ATM/ANS vizați de cerințele respective.

| (6) | Este oportun ca cerințele susmenționate să se aplice în continuare operatorilor de aeronave care operează în regim de trafic aerian general în spațiul aerian al cerului unic european, în toate fazele de zbor și pe suprafața de mișcare a unui aerodrom, cu excepția aeronavelor menționate la articolul 2 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (UE) 2018/1139. Statelor membre trebuie să le revină responsabilitatea de a se asigura că operațiunile acestor aeronave țin seama în mod corespunzător de siguranța navigației tuturor celorlalte aeronave. Statele membre pot însă decide să aplice prezentul regulament aeronavelor respective. |
| --- | --- |

(6)

Este oportun ca cerințele susmenționate să se aplice în continuare operatorilor de aeronave care operează în regim de trafic aerian general în spațiul aerian al cerului unic european, în toate fazele de zbor și pe suprafața de mișcare a unui aerodrom, cu excepția aeronavelor menționate la articolul 2 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (UE) 2018/1139. Statelor membre trebuie să le revină responsabilitatea de a se asigura că operațiunile acestor aeronave țin seama în mod corespunzător de siguranța navigației tuturor celorlalte aeronave. Statele membre pot însă decide să aplice prezentul regulament aeronavelor respective.

| (7) | În conformitate cu domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 29/2009, prezentul regulament trebuie să prevadă aceleași excepții de la cerințele privind legăturile de date ca cele acordate în temeiul Deciziei de punere în aplicare (UE) 2019/2012 a Comisiei (7). |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 29/2009, prezentul regulament trebuie să prevadă aceleași excepții de la cerințele privind legăturile de date ca cele acordate în temeiul Deciziei de punere în aplicare (UE) 2019/2012 a Comisiei (7).

| (8) | Articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 prevedea exceptări de la obligația de a opera o aeronavă care trebuie să fie dotată cu echipamente radio capabile să utilizeze ecartul între canale de 8,33 kHz. Este oportun ca prezentul regulament să nu modifice exceptările existente. |
| --- | --- |

(8)

Articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 prevedea exceptări de la obligația de a opera o aeronavă care trebuie să fie dotată cu echipamente radio capabile să utilizeze ecartul între canale de 8,33 kHz. Este oportun ca prezentul regulament să nu modifice exceptările existente.

| (9) | Elaborarea cerințelor din prezentul regulament a ținut cont în mod corespunzător de conținutul Planului general pentru ATM și de capacitățile de comunicații, navigație și supraveghere cuprinse în acesta. |
| --- | --- |

(9)

Elaborarea cerințelor din prezentul regulament a ținut cont în mod corespunzător de conținutul Planului general pentru ATM și de capacitățile de comunicații, navigație și supraveghere cuprinse în acesta.

| (10) | Prin Avizul său 01/2023, Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației a pregătit și a transmis Comisiei un proiect de norme de punere în aplicare în conformitate cu articolul 75 alineatul (2) literele (b) și (c) și cu articolul 76 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1139. |
| --- | --- |

(10)

Prin Avizul său 01/2023, Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației a pregătit și a transmis Comisiei un proiect de norme de punere în aplicare în conformitate cu articolul 75 alineatul (2) literele (b) și (c) și cu articolul 76 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1139.

| (11) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în conformitate cu articolul 127 din Regulamentul (UE) 2018/1139, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în conformitate cu articolul 127 din Regulamentul (UE) 2018/1139,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Prezentul regulament stabilește reguli de operare legate de utilizarea spațiului aerian și cerințe privind echipamentele de aeronave necesare pentru operarea uniformă și în condiții de siguranță în spațiul aerian al cerului unic european.

(2)   Prezentul regulament se aplică operatorilor de aeronave menționați la articolul 2 alineatul (1) litera (b) punctele (i) și (ii) și la articolul 2 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) 2018/1139, care sunt implicați în traficul aerian general și care operează înspre, în interiorul sau dinspre spațiul aerian al cerului unic european.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „unitate de control al traficului aerian” (unitate ATC) este un termen generic care înseamnă, după caz, un centru de control regional, o unitate de control de apropiere sau un turn de control de aerodrom; |
| --- | --- |

1.

„unitate de control al traficului aerian” (unitate ATC) este un termen generic care înseamnă, după caz, un centru de control regional, o unitate de control de apropiere sau un turn de control de aerodrom;

| 2. | „serviciu de legături de date” înseamnă un ansamblu de operațiuni conexe de management al traficului aerian, sprijinit de comunicații aer-sol prin legături de date, care au un scop operațional clar definit și care încep și se încheie printr-un eveniment operațional; |
| --- | --- |

2.

„serviciu de legături de date” înseamnă un ansamblu de operațiuni conexe de management al traficului aerian, sprijinit de comunicații aer-sol prin legături de date, care au un scop operațional clar definit și care încep și se încheie printr-un eveniment operațional;

| 3. | „operațiune cu purtătoare decalată” înseamnă o situație în care acoperirea operațională specificată nu poate fi asigurată de un singur emițător de la sol și în care, pentru reducerea la minimum a problemelor de interferență, semnalele de la două sau mai multe emițătoare de la sol sunt decalate față de frecvența centrală nominală a canalului. |
| --- | --- |

3.

„operațiune cu purtătoare decalată” înseamnă o situație în care acoperirea operațională specificată nu poate fi asigurată de un singur emițător de la sol și în care, pentru reducerea la minimum a problemelor de interferență, semnalele de la două sau mai multe emițătoare de la sol sunt decalate față de frecvența centrală nominală a canalului.

Articolul 3

Echipamente de aeronave și reguli de operare

Operatorii de aeronave trebuie să se asigure că aeronavele lor sunt echipate și operate în conformitate cu regulile și procedurile stabilite în anexei I (partea COM) și anexei II (partea SUR).

Articolul 4

Mijloace de conformare

(1)   Agenția trebuie să elaboreze mijloace acceptabile de conformare („MAC”), care pot fi utilizate pentru a stabili conformitatea cu prezentul regulament, cu Regulamentul (UE) 2018/1139 și cu actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia.

(2)   Pentru a se stabili conformitatea cu prezentul regulament se pot utiliza mijloace de conformare alternative.

(3)   Autoritățile competente trebuie să instituie un sistem pentru a evalua în mod consecvent dacă mijloacele acceptabile de conformare utilizate de ele însele sau de organizațiile aflate sub supravegherea lor se conformează prevederilor Regulamentului (UE) 2018/1139 și ale actelor delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia.

(4)   Autoritățile competente trebuie să informeze agenția cu privire la orice mijloc acceptabil de conformare utilizat de ele însele sau de persoane fizice sau juridice aflate sub supravegherea lor pentru a asigura conformitatea cu prezentul regulament.

Articolul 5

Abrogare

Regulamentul (CE) nr. 29/2009 și Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 1206/2011, (UE) nr. 1207/2011 și (UE) nr. 1079/2012 se abrogă.

Articolul 6

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 septembrie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 212, 22.8.2018, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind interoperabilitatea rețelei europene de gestionare a traficului aerian (Regulamentul privind interoperabilitatea) (JO L 96, 31.3.2004, p. 26).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 29/2009 al Comisiei din 16 ianuarie 2009 de stabilire a cerințelor privind serviciile de legături de date pentru cerul unic european (JO L 13, 17.1.2009, p. 3).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1206/2011 al Comisiei din 22 noiembrie 2011 de stabilire a cerințelor privind identificarea aeronavelor în scopul supravegherii pentru cerul unic european (JO L 305, 23.11.2011, p. 23).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1207/2011 al Comisiei din 22 noiembrie 2011 de stabilire a cerințelor pentru performanța și interoperabilitatea funcției de supraveghere în cadrul cerului unic european (JO L 305, 23.11.2011, p. 35).

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 al Comisiei din 16 noiembrie 2012 de stabilire a cerințelor privind ecartul dintre canalele de voce pentru cerul unic european (JO L 320, 17.11.2012, p. 14).

6

(7)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/2012 a Comisiei din 29 noiembrie 2019 privind derogările acordate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 29/2009 al Comisiei de stabilire a cerințelor privind serviciile de legături de date pentru cerul unic european (JO L 312, 3.12.2019, p. 95).

7

---

ANEXA I

Comunicații

(Partea COM)

AUR.COM.1001   Obiect

Prezenta parte stabilește cerințe aplicabile echipamentelor de aeronave și reguli de operare legate de utilizarea spațiului aerian, reglementând cerințele aplicabile în ceea ce privește serviciile de legături de date și ecartul dintre canalele de voce.

TITLUL 1 –   SERVICII DE LEGĂTURI DE DATE

AUR.COM.2001   Domeniu de aplicare

Prezentul titlu se aplică numai zborurilor care operează în regim de trafic aerian general în conformitate cu regulile de zbor instrumental deasupra FL 285, în spațiul aerian al cerului unic european, cu excepția spațiului aerian care nu face parte din regiunea EUR a Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) și din Regiunea superioară de informare a zborurilor (Upper Flight Information Region, UIR) Finlanda la nord de 61°30′ și din Regiunea UIR Suedia la nord de 61°30′.

AUR.COM.2005   Cerințe privind echipamentele de aeronave

| 1. | Operatorul de aeronave trebuie:






  (a) | să se asigure că toate aeronavele pe care le operează au capacitatea de a opera următoarele servicii de legături de date:






  (i) | capacitate de inițiere a comunicațiilor prin legături de date (DLIC); |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

să se asigure că toate aeronavele pe care le operează au capacitatea de a opera următoarele servicii de legături de date:

(i)

capacitate de inițiere a comunicațiilor prin legături de date (DLIC);

| (ii) | managementul comunicațiilor pentru controlul traficului aerian (ATC); |
| --- | --- |

(ii)

managementul comunicațiilor pentru controlul traficului aerian (ATC);

| (iii) | autorizare și informare pentru ATC; |
| --- | --- |

(iii)

autorizare și informare pentru ATC;

| (iv) | verificarea microfonului pentru ATC; |
| --- | --- |

(iv)

verificarea microfonului pentru ATC;

| (b) | să ia măsurile adecvate pentru a se asigura că între aeronava sa cu capacitate de legături de date și toate unitățile ATC care pot controla zborurile pe care le operează poate fi stabilit un schimb de date, ținând cont în mod corespunzător de posibilele limitări de acoperire inerente tehnologiei de comunicații utilizate. |
| --- | --- |

(b)

să ia măsurile adecvate pentru a se asigura că între aeronava sa cu capacitate de legături de date și toate unitățile ATC care pot controla zborurile pe care le operează poate fi stabilit un schimb de date, ținând cont în mod corespunzător de posibilele limitări de acoperire inerente tehnologiei de comunicații utilizate.

| 2. | Punctul 1 nu se aplică;






  (a) | aeronavelor care dețin un certificat individual de navigabilitate eliberat pentru prima dată înainte de 1 ianuarie 1995; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

aeronavelor care dețin un certificat individual de navigabilitate eliberat pentru prima dată înainte de 1 ianuarie 1995;

| (b) | aeronavelor care dețin un certificat individual de navigabilitate eliberat pentru prima dată înainte de 1 ianuarie 2018 și care au fost echipate înaintea acestei date cu un echipament de legături de date care asigură interoperabilitatea aplicațiilor ATS pe rețeaua aer-sol a Sistemului de comunicații, adresare și raportare al aeronavelor (ACARS), utilizat în principal atunci când supravegherea radar nu este practică; |
| --- | --- |

(b)

aeronavelor care dețin un certificat individual de navigabilitate eliberat pentru prima dată înainte de 1 ianuarie 2018 și care au fost echipate înaintea acestei date cu un echipament de legături de date care asigură interoperabilitatea aplicațiilor ATS pe rețeaua aer-sol a Sistemului de comunicații, adresare și raportare al aeronavelor (ACARS), utilizat în principal atunci când supravegherea radar nu este practică;

| (c) | aeronavelor cu o configurație maximă autorizată de cel mult 19 locuri pentru pasageri, cu o masă maximă autorizată la decolare de cel mult 45 359 kg (100 000 lb) și care dețin un certificat individual de navigabilitate eliberat pentru prima dată înainte de 5 februarie 2020; |
| --- | --- |

(c)

aeronavelor cu o configurație maximă autorizată de cel mult 19 locuri pentru pasageri, cu o masă maximă autorizată la decolare de cel mult 45 359 kg (100 000 lb) și care dețin un certificat individual de navigabilitate eliberat pentru prima dată înainte de 5 februarie 2020;

| (d) | aeronavelor care zboară în scopul testării, al efectuării de livrări sau al întreținerii sau cu componente de legături de date temporar nefuncționale conform condițiilor specificate în lista aplicabilă a echipamentului minim; |
| --- | --- |

(d)

aeronavelor care zboară în scopul testării, al efectuării de livrări sau al întreținerii sau cu componente de legături de date temporar nefuncționale conform condițiilor specificate în lista aplicabilă a echipamentului minim;

| (e) | tipurilor și combinațiilor de modele de aeronave enumerate în apendicele I; |
| --- | --- |

(e)

tipurilor și combinațiilor de modele de aeronave enumerate în apendicele I;

| (f) | combinațiilor de tipuri/modele de aeronave listate în anexa II, al căror prim certificat individual de navigabilitate a fost eliberat înainte de 5 februarie 2020. |
| --- | --- |

(f)

combinațiilor de tipuri/modele de aeronave listate în anexa II, al căror prim certificat individual de navigabilitate a fost eliberat înainte de 5 februarie 2020.

AUR.COM.2010   Proceduri operaționale și pregătire în domeniul serviciilor de legături de date (DLS)

Operatorii de aeronave trebuie să ia măsurile necesare pentru a se asigura că:

| (a) | procedurile lor operaționale sunt conforme cu prezentul titlu și sunt reflectate în manualele lor de operațiuni; și |
| --- | --- |

(a)

procedurile lor operaționale sunt conforme cu prezentul titlu și sunt reflectate în manualele lor de operațiuni; și

| (b) | personalul care operează echipamente de legături de date este informat în mod corespunzător cu privire la prezentul titlu și este pregătit în mod corespunzător pentru funcțiile sale profesionale. |
| --- | --- |

(b)

personalul care operează echipamente de legături de date este informat în mod corespunzător cu privire la prezentul titlu și este pregătit în mod corespunzător pentru funcțiile sale profesionale.

TITLUL 2 –   DISTANȚA DINTRE CANALELE DE VOCE

AUR.COM.3001   Domeniu de aplicare

Prezentul titlu se aplică numai zborurilor care operează în regim de trafic aerian general în spațiul aerian al cerului unic european care face parte din regiunea EUR a OACI și în care sunt furnizate servicii de radiocomunicații de voce aer-sol și sol-sol în banda de frecvențe de 117,975-137 MHz. Regiunea de informare a zborurilor (FIR)/UIR Canarias este exclusă din domeniul de aplicare.

AUR.COM.3005   Cerințe privind echipamentele de aeronave

| (1) | Operatorii de aeronave trebuie să se asigure că toate echipamentele de comunicații de voce date în exploatare după 17 noiembrie 2013 includ capacitatea de utilizare a ecartului între canale de 8,33 kHz și sunt capabile să se conecteze la canale cu ecart de 25 kHz. |
| --- | --- |

(1)

Operatorii de aeronave trebuie să se asigure că toate echipamentele de comunicații de voce date în exploatare după 17 noiembrie 2013 includ capacitatea de utilizare a ecartului între canale de 8,33 kHz și sunt capabile să se conecteze la canale cu ecart de 25 kHz.

| (2) | Exceptările de la obligația de a exploata o aeronavă care trebuie să fie dotată cu echipamente radio capabile să utilizeze un ecart între canale de 8,33 kHz, pentru cazuri cu impact limitat asupra rețelei, care au fost acordate de statele membre în temeiul articolului 14 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 și care au fost comunicate Comisiei, rămân valabile. |
| --- | --- |

(2)

Exceptările de la obligația de a exploata o aeronavă care trebuie să fie dotată cu echipamente radio capabile să utilizeze un ecart între canale de 8,33 kHz, pentru cazuri cu impact limitat asupra rețelei, care au fost acordate de statele membre în temeiul articolului 14 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 și care au fost comunicate Comisiei, rămân valabile.

---

Apendicele I

Exceptările menționate la AUR.COM.2005 punctul 2 litera (e)

| Tip/serie/model de aeronavă | Producător | Cod de identificare OACI |
| --- | --- | --- |
| AN-12 toate | Antonov | AN12 |
| AN-124 100 | Antonov | A124 |
| IL-76 toate | Ilyushin | IL76 |
| A300 toate | Airbus | A30B
  A306
  A3ST |
| A310 toate | Airbus | A310 |
| A-319/-320/-321 cu un prim certificat de navigabilitate eliberat între 1 ianuarie 1995 și 5 iulie 1999 inclusiv | Airbus | A319
  A320
  A321 |
| A340 toate | Airbus | A342
  A343
  A345
  A346 |
| A318-112 | Airbus | A318 |
| AVROLINER (RJ-100) | AVRO | RJ1H |
| AVROLINER (RJ-85) | AVRO | RJ85 |
| BA146-301 | British Aerospace | B463 |
| B717-200 | Boeing | B712 |
| B737-300 | Boeing | B733 |
| B737-400 | Boeing | B734 |
| B737-500 | Boeing | B735 |
| B747-400 | Boeing | B744 |
| B757-200 | Boeing | B752 |
| B757-300 | Boeing | B753 |
| B767-200 | Boeing | B762 |
| B767-300 | Boeing | B763 |
| B767-400 | Boeing | B764 |
| MD-82 | Boeing | MD82 |
| MD-83 | Boeing | MD83 |
| MD-11 toate | Boeing | MD11 |
| CL-600-2B19 (CRJ100/200/440) | Bombardier | CRJ1/CRJ2 |
| Dornier 328-100 | Dornier | D328 |
| Dornier 328-300 | Dornier | J328 |
| Fokker 70 | Fokker | F70 |
| Fokker 100 | Fokker | F100 |
| Seria King Air (90/100/200/300) | Beechcraft | BE9L
  BE20
  B350 |
| Hercules L-382-G-44K-30 | Lockheed | C130 |
| SAAB 2000/SAAB SF2000 | SAAB | SB20 |

Tip/serie/model de aeronavă

Producător

Cod de identificare OACI

AN-12 toate

Antonov

AN12

AN-124 100

Antonov

A124

IL-76 toate

Ilyushin

IL76

A300 toate

Airbus

A30B

A306

A3ST

A310 toate

Airbus

A310

A-319/-320/-321 cu un prim certificat de navigabilitate eliberat între 1 ianuarie 1995 și 5 iulie 1999 inclusiv

Airbus

A319

A320

A321

A340 toate

Airbus

A342

A343

A345

A346

A318-112

Airbus

A318

AVROLINER (RJ-100)

AVRO

RJ1H

AVROLINER (RJ-85)

AVRO

RJ85

BA146-301

British Aerospace

B463

B717-200

Boeing

B712

B737-300

Boeing

B733

B737-400

Boeing

B734

B737-500

Boeing

B735

B747-400

Boeing

B744

B757-200

Boeing

B752

B757-300

Boeing

B753

B767-200

Boeing

B762

B767-300

Boeing

B763

B767-400

Boeing

B764

MD-82

Boeing

MD82

MD-83

Boeing

MD83

MD-11 toate

Boeing

MD11

CL-600-2B19 (CRJ100/200/440)

Bombardier

CRJ1/CRJ2

Dornier 328-100

Dornier

D328

Dornier 328-300

Dornier

J328

Fokker 70

Fokker

F70

Fokker 100

Fokker

F100

Seria King Air (90/100/200/300)

Beechcraft

BE9L

BE20

B350

Hercules L-382-G-44K-30

Lockheed

C130

SAAB 2000/SAAB SF2000

SAAB

SB20

---

Apendicele II

Exceptările menționate la AUR.COM.2005 punctul 2 litera (f)

| Tip/serie/model de aeronavă | Producător | Cod de identificare OACI |
| --- | --- | --- |
| A330 seriile 200/300 | Airbus | A332/A333 |
| Global Express/5000
  BD-700-1A10/1A11 | Bombardier | GLEX/GL5T |
| CL-600-2C10 (CRJ-700) | Bombardier | CRJ7 |
| C525C, CJ4 | Cessna | C25C |
| C560XL (Citation XLS+) | Cessna | C56X |
| Falcon 2000 toate | Dassault | F2TH |
| Falcon 900 toate | Dassault | F900 |
| EMB-500 (Phenom 100) | Embraer | E50P |
| EMB-505 (Phenom 300) | Embraer | E55P |
| EMB-135BJ (Legacy 600) | Embraer | E35L |
| EMB-135EJ (Legacy 650) | Embraer | E35L |
| EMB-145 (135/140/145) | Embraer | E135
  E145, E45X |
| PC-12 | Pilatus | PC12 |

Tip/serie/model de aeronavă

Producător

Cod de identificare OACI

A330 seriile 200/300

Airbus

A332/A333

Global Express/5000

BD-700-1A10/1A11

Bombardier

GLEX/GL5T

CL-600-2C10 (CRJ-700)

Bombardier

CRJ7

C525C, CJ4

Cessna

C25C

C560XL (Citation XLS+)

Cessna

C56X

Falcon 2000 toate

Dassault

F2TH

Falcon 900 toate

Dassault

F900

EMB-500 (Phenom 100)

Embraer

E50P

EMB-505 (Phenom 300)

Embraer

E55P

EMB-135BJ (Legacy 600)

Embraer

E35L

EMB-135EJ (Legacy 650)

Embraer

E35L

EMB-145 (135/140/145)

Embraer

E135

E145, E45X

PC-12

Pilatus

PC12

---

ANEXA II

Supraveghere

(Partea SUR)

AUR.SUR.1001   Obiect

Prezenta parte stabilește cerințe aplicabile echipamentelor de aeronave și reguli de operare legate de utilizarea spațiului aerian, reglementând cerințele aplicabile în ceea ce privește serviciile de supraveghere.

TITLUL 1 –   SUPRAVEGHEREA DEPENDENTĂ PRIN COOPERARE

AUR.SUR.2001   Domeniu de aplicare

| 1. | Prezentul titlu se aplică numai zborurilor care operează în regim de trafic aerian general în conformitate cu normele de zbor instrumental în spațiul aerian al cerului unic european care face parte din regiunea EUR a Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prin excepție de la punctul 1, AUR.SUR.2015 se aplică tuturor zborurilor care operează în regim de trafic aerian general. |
| --- | --- |

2.

AUR.SUR.2005   Cerințe privind echipamentele de aeronave

| 1. | Operatorii de aeronave trebuie să se asigure că:






  (a) | aeronavele sunt echipate cu transpondere radar secundar de supraveghere în stare de funcționare care îndeplinesc următoarele condiții:






  (i) | au capacitate de supraveghere elementară (ELS) la bord în mod S; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

aeronavele sunt echipate cu transpondere radar secundar de supraveghere în stare de funcționare care îndeplinesc următoarele condiții:

(i)

au capacitate de supraveghere elementară (ELS) la bord în mod S;

| (ii) | au suficientă continuitate pentru a nu prezenta un risc operațional; |
| --- | --- |

(ii)

au suficientă continuitate pentru a nu prezenta un risc operațional;

| (b) | aeronavele cu o masă maximă certificată la decolare mai mare de 5 700 kg sau cu o capacitate maximă a vitezei reale de croazieră de peste 250 kt, care dețin un certificat individual de navigabilitate eliberat pentru prima dată la 7 iunie 1995 sau după această dată, sunt echipate cu transpondere radar secundar de supraveghere în stare de funcționare care îndeplinesc următoarele condiții:






  (i) | au capacitatea de emisiune (radio) de supraveghere automată dependentă (ADS-B) Extended Squitter (ES) de 1 090 MHz, în plus față de capacitatea menționată la litera (a) punctul (i); |
| --- | --- | --- |

(b)

aeronavele cu o masă maximă certificată la decolare mai mare de 5 700 kg sau cu o capacitate maximă a vitezei reale de croazieră de peste 250 kt, care dețin un certificat individual de navigabilitate eliberat pentru prima dată la 7 iunie 1995 sau după această dată, sunt echipate cu transpondere radar secundar de supraveghere în stare de funcționare care îndeplinesc următoarele condiții:

(i)

au capacitatea de emisiune (radio) de supraveghere automată dependentă (ADS-B) Extended Squitter (ES) de 1 090 MHz, în plus față de capacitatea menționată la litera (a) punctul (i);

| (ii) | au suficientă continuitate pentru a nu prezenta un risc operațional; |
| --- | --- |

(ii)

au suficientă continuitate pentru a nu prezenta un risc operațional;

| (c) | aeronavele cu aripă fixă cu o masă maximă certificată la decolare mai mare de 5 700 kg sau cu o capacitate maximă a vitezei reale de croazieră de peste 250 kt, care dețin un certificat individual de navigabilitate eliberat pentru prima dată la 7 iunie 1995 sau după această dată, sunt echipate cu transpondere radar secundar de supraveghere în stare de funcționare care îndeplinesc următoarele condiții:






  (i) | au capacitate de supraveghere sporită (EHS) la bord în mod S, în plus față de capacitatea menționată la litera (a) punctul (i) și la litera (b) punctul (i); |
| --- | --- | --- |

(c)

aeronavele cu aripă fixă cu o masă maximă certificată la decolare mai mare de 5 700 kg sau cu o capacitate maximă a vitezei reale de croazieră de peste 250 kt, care dețin un certificat individual de navigabilitate eliberat pentru prima dată la 7 iunie 1995 sau după această dată, sunt echipate cu transpondere radar secundar de supraveghere în stare de funcționare care îndeplinesc următoarele condiții:

(i)

au capacitate de supraveghere sporită (EHS) la bord în mod S, în plus față de capacitatea menționată la litera (a) punctul (i) și la litera (b) punctul (i);

| (ii) | au suficientă continuitate pentru a nu prezenta un risc operațional. |
| --- | --- |

(ii)

au suficientă continuitate pentru a nu prezenta un risc operațional.

| 2. | Punctul 1 literele (b) și (c) nu se aplică aeronavelor care aparțin uneia dintre următoarele categorii:






  (a) | aeronave operate în vederea întreținerii; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

aeronave operate în vederea întreținerii;

| (b) | aeronave operate pentru a fi exportate; |
| --- | --- |

(b)

aeronave operate pentru a fi exportate;

| (c) | aeronave a căror operare va înceta până la 31 octombrie 2025. |
| --- | --- |

(c)

aeronave a căror operare va înceta până la 31 octombrie 2025.

| 3. | Operatorii aeronavelor care dețin un certificat individual de navigabilitate eliberat pentru prima dată înainte de 7 decembrie 2020 trebuie să respecte dispozițiile de la punctul 1 literele (b) și (c), sub rezerva următoarelor condiții:






  (a) | au instituit, înainte de 7 decembrie 2020, un program de modernizare care demonstrează respectarea dispozițiilor de la punctul 1 literele (b) și (c); |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

au instituit, înainte de 7 decembrie 2020, un program de modernizare care demonstrează respectarea dispozițiilor de la punctul 1 literele (b) și (c);

| (b) | aeronavele respective nu au beneficiat de nicio finanțare din partea Uniunii, acordată pentru a asigura îndeplinirea de către acestea a cerințelor prevăzute la punctul 1 literele (b) și (c). |
| --- | --- |

(b)

aeronavele respective nu au beneficiat de nicio finanțare din partea Uniunii, acordată pentru a asigura îndeplinirea de către acestea a cerințelor prevăzute la punctul 1 literele (b) și (c).

| 4. | Operatorii de aeronave trebuie să se asigure că aeronavele echipate în conformitate cu punctele 1, 2 și 3 și care au o masă maximă certificată la decolare mai mare de 5 700 kg sau o capacitate maximă a vitezei reale de croazieră mai mare de 250 kt operează cu diversitate de antene. |
| --- | --- |

4.

AUR.SUR.2010   Transponder nefuncțional

În cazul aeronavelor pentru care capacitatea transponderelor de a îndeplini cerințele stipulate la AUR.SUR.2005 punctul 1 literele (b) și (c) este temporar nefuncțională, operatorii de aeronave au dreptul de a opera aeronavele respective timp de cel mult trei zile consecutive.

AUR.SUR.2015   Adresa OACI de 24 de biți a aeronavei pentru transponder

Operatorii de aeronave trebuie să se asigure că, la bordul aeronavei pe care o operează, orice transponder în mod S funcționează cu o adresă OACI de 24 de biți a aeronavei care corespunde înmatriculării atribuite de statul în care este înmatriculată aeronava.

AUR.SUR.2020   Proceduri operaționale și pregătire în domeniul supravegherii

Operatorii de aeronave trebuie să ia măsurile necesare pentru a se asigura că:

| (a) | procedurile lor operaționale sunt conforme cu prezentul titlu și sunt reflectate în manualele lor de operațiuni și |
| --- | --- |

(a)

procedurile lor operaționale sunt conforme cu prezentul titlu și sunt reflectate în manualele lor de operațiuni și

| (b) | personalul care operează echipamente de supraveghere este informat în mod corespunzător cu privire la prezentul titlu și este pregătit în mod corespunzător pentru funcțiile sale profesionale. |
| --- | --- |

(b)

personalul care operează echipamente de supraveghere este informat în mod corespunzător cu privire la prezentul titlu și este pregătit în mod corespunzător pentru funcțiile sale profesionale.

---

| 15.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/49

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1771 AL COMISIEI

din 12 septembrie 2023

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/373 în ceea ce privește sistemele și componentele managementului traficului aerian și ale serviciilor de navigație aeriană și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1032/2006, (CE) nr. 633/2007 și (CE) nr. 262/2009

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2018 privind normele comune în domeniul aviației civile și de înființare a Agenției Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2111/2005, (CE) nr. 1008/2008, (UE) nr. 996/2010, (UE) nr. 376/2014 și a Directivelor 2014/30/UE și 2014/53/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 552/2004 și (CE) nr. 216/2008 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CEE) nr. 3922/91 al Consiliului (1), în special articolul 43 alineatul (1) literele (a), (e) și (f), articolul 44 alineatul (1) litera (a), și articolul 62 alineatul (15) literele (a) și (c),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 140 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1139, normele de punere în aplicare adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (2), care a fost abrogat, trebuie adaptate la dispozițiile Regulamentului (UE) 2018/1139 cel târziu până la 12 septembrie 2023. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 140 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1139, normele de punere în aplicare adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (2), care a fost abrogat, trebuie adaptate la dispozițiile Regulamentului (UE) 2018/1139 cel târziu până la 12 septembrie 2023.

| (2) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 al Comisiei (3) stabilește cerințele comune pentru furnizarea de management al traficului aerian/servicii de navigație aeriană („ATM/ANS”) și de alte funcții ale rețelei de management al traficului aerian („funcțiile rețelei ATM”) pentru traficul aerian general și pentru supravegherea acestora. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 al Comisiei (3) stabilește cerințele comune pentru furnizarea de management al traficului aerian/servicii de navigație aeriană („ATM/ANS”) și de alte funcții ale rețelei de management al traficului aerian („funcțiile rețelei ATM”) pentru traficul aerian general și pentru supravegherea acestora.

| (3) | În conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769 al Comisiei (4), sistemele ATM/ANS și componentele ATM/ANS („echipamentele ATM/ANS”) fac obiectul certificării sau al declarării de către organizațiile implicate în proiectarea și producția de echipamente ATM/ANS. Pentru a se asigura instalarea adecvată, testarea la fața locului și darea în exploatare în condiții de siguranță a acestor echipamente, precum și supravegherea lor, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 trebuie modificat pentru a se include cerințele necesare aplicabile furnizorilor de ATM/ANS și autorităților competente ale acestora. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769 al Comisiei (4), sistemele ATM/ANS și componentele ATM/ANS („echipamentele ATM/ANS”) fac obiectul certificării sau al declarării de către organizațiile implicate în proiectarea și producția de echipamente ATM/ANS. Pentru a se asigura instalarea adecvată, testarea la fața locului și darea în exploatare în condiții de siguranță a acestor echipamente, precum și supravegherea lor, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 trebuie modificat pentru a se include cerințele necesare aplicabile furnizorilor de ATM/ANS și autorităților competente ale acestora.

| (4) | Pentru a se asigura continuitatea cerințelor aplicabile utilizării echipamentelor ATM/ANS, modificările Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/373 trebuie să se bazeze pe normele de punere în aplicare relevante adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 552/2004, care a fost abrogat, cu adaptările necesare. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a se asigura continuitatea cerințelor aplicabile utilizării echipamentelor ATM/ANS, modificările Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/373 trebuie să se bazeze pe normele de punere în aplicare relevante adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 552/2004, care a fost abrogat, cu adaptările necesare.

| (5) | În particular, Regulamentul (CE) nr. 1032/2006 al Comisiei (5) stabilește cerințele aplicabile sistemelor automate pentru schimbul de date de zbor în scopul notificării, al coordonării și al transferului zborurilor între unitățile de control al traficului aerian; Regulamentul (CE) nr. 633/2007 al Comisiei (6) stabilește cerințele pentru aplicarea unui protocol de transfer al mesajelor de zbor folosit în scopul notificării, al coordonării și al transferului zborurilor între unitățile de control al traficului aerian, iar Regulamentul (CE) nr. 262/2009 al Comisiei (7) stabilește cerințele pentru alocarea și utilizarea coordonată a codurilor de interogator în mod S pentru cerul unic european (SES). Cerințele respective trebuie să se reflecte în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373. |
| --- | --- |

(5)

În particular, Regulamentul (CE) nr. 1032/2006 al Comisiei (5) stabilește cerințele aplicabile sistemelor automate pentru schimbul de date de zbor în scopul notificării, al coordonării și al transferului zborurilor între unitățile de control al traficului aerian; Regulamentul (CE) nr. 633/2007 al Comisiei (6) stabilește cerințele pentru aplicarea unui protocol de transfer al mesajelor de zbor folosit în scopul notificării, al coordonării și al transferului zborurilor între unitățile de control al traficului aerian, iar Regulamentul (CE) nr. 262/2009 al Comisiei (7) stabilește cerințele pentru alocarea și utilizarea coordonată a codurilor de interogator în mod S pentru cerul unic european (SES). Cerințele respective trebuie să se reflecte în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373.

| (6) | Cerințele referitoare la comunicațiile aer-sol care utilizează ecartul între canale de 8,33 kHz, prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 (8), nu se aplică nici serviciilor furnizate în spațiul aerian al cerului unic european în afara regiunii europene (EUR) a Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI), astfel cum este definită în Planul european de navigație aeriană (EUR) volumul I (Doc 7754) al OACI, nici serviciilor furnizate în FIR/UIR Canarias, deoarece condițiile locale ale acestora nu au justificat în mod suficient aplicabilitatea lor, așa cum era necesar. Este oportun ca prezentul regulament să prevadă același domeniu de aplicare. |
| --- | --- |

(6)

Cerințele referitoare la comunicațiile aer-sol care utilizează ecartul între canale de 8,33 kHz, prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 (8), nu se aplică nici serviciilor furnizate în spațiul aerian al cerului unic european în afara regiunii europene (EUR) a Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI), astfel cum este definită în Planul european de navigație aeriană (EUR) volumul I (Doc 7754) al OACI, nici serviciilor furnizate în FIR/UIR Canarias, deoarece condițiile locale ale acestora nu au justificat în mod suficient aplicabilitatea lor, așa cum era necesar. Este oportun ca prezentul regulament să prevadă același domeniu de aplicare.

| (7) | Articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 prevedea derogări de la obligația de a converti toate alocările de frecvență în ecarturi între canale de 8,33 kHz. Este oportun ca prezentul regulament să nu modifice derogările existente. |
| --- | --- |

(7)

Articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 prevedea derogări de la obligația de a converti toate alocările de frecvență în ecarturi între canale de 8,33 kHz. Este oportun ca prezentul regulament să nu modifice derogările existente.

| (8) | Cerințele legate de alocarea codurilor de interogator în mod S, prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 262/2009 al Comisiei, nu se aplică serviciilor furnizate în spațiul aerian al cerului unic european în afara regiunii EUR a OACI, datorită volumului redus de trafic local și a situației geografice, cu frontiere aeriene numai cu un spațiu aerian aflat sub responsabilitatea unui furnizor de ATM/ANS dintr-o țară terță, ceea ce justifică existența unor acorduri diferite de coordonare locală cu statele învecinate din afara UE. Este oportun ca prezentul regulament să prevadă același domeniu de aplicare. |
| --- | --- |

(8)

Cerințele legate de alocarea codurilor de interogator în mod S, prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 262/2009 al Comisiei, nu se aplică serviciilor furnizate în spațiul aerian al cerului unic european în afara regiunii EUR a OACI, datorită volumului redus de trafic local și a situației geografice, cu frontiere aeriene numai cu un spațiu aerian aflat sub responsabilitatea unui furnizor de ATM/ANS dintr-o țară terță, ceea ce justifică existența unor acorduri diferite de coordonare locală cu statele învecinate din afara UE. Este oportun ca prezentul regulament să prevadă același domeniu de aplicare.

| (9) | Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 trebuie să fie modificat în consecință, iar Regulamentele (CE) nr. 1032/2006, (CE) nr. 633/2007 și (CE) nr. 262/2009 trebuie să fie abrogate. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 trebuie să fie modificat în consecință, iar Regulamentele (CE) nr. 1032/2006, (CE) nr. 633/2007 și (CE) nr. 262/2009 trebuie să fie abrogate.

| (10) | Elaborarea cerințelor din prezentul regulament a ținut cont în mod corespunzător de conținutul Planului general pentru ATM și de capacitățile de comunicații, navigație și supraveghere cuprinse în acesta. |
| --- | --- |

(10)

Elaborarea cerințelor din prezentul regulament a ținut cont în mod corespunzător de conținutul Planului general pentru ATM și de capacitățile de comunicații, navigație și supraveghere cuprinse în acesta.

| (11) | Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației a propus o serie de măsuri în Avizul său nr. 01/2023 (9), în conformitate cu articolul 75 alineatul (2) literele (b) și (c) și cu articolul 76 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1139. |
| --- | --- |

(11)

Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației a propus o serie de măsuri în Avizul său nr. 01/2023 (9), în conformitate cu articolul 75 alineatul (2) literele (b) și (c) și cu articolul 76 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1139.

| (12) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în conformitate cu articolul 127 din Regulamentul (UE) 2018/1139, |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în conformitate cu articolul 127 din Regulamentul (UE) 2018/1139,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări aduse Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/373

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | punctul (3) se înlocuiește cu următorul text:






  „(3) | «administrator al rețelei» înseamnă organismul însărcinat cu îndeplinirea sarcinilor necesare executării funcțiilor menționate la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 551/2004;” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Articolul 2 se modifică după cum urmează:

(a)

punctul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)

«administrator al rețelei» înseamnă organismul însărcinat cu îndeplinirea sarcinilor necesare executării funcțiilor menționate la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 551/2004;”

| (b) | se adaugă următoarele puncte (9), (10), (11), (12) și (13):






  „(9) | «interogator în mod S» înseamnă un sistem, compus din antenă și dispozitive electronice, care permite contactarea individuală a aeronavelor prin modul selectiv («modul S»); |
| --- | --- | --- |

(b)

se adaugă următoarele puncte (9), (10), (11), (12) și (13):

„(9)

«interogator în mod S» înseamnă un sistem, compus din antenă și dispozitive electronice, care permite contactarea individuală a aeronavelor prin modul selectiv («modul S»);

| (10) | «interogator în mod S eligibil» înseamnă un interogator în mod S care îndeplinește cel puțin una dintre următoarele condiții:






  (a) | interogatorul se bazează, cel puțin parțial, pe interogații generale și pe răspunsuri la apeluri generale pentru achiziționarea de obiective în modul S; |
| --- | --- | --- |

(10)

«interogator în mod S eligibil» înseamnă un interogator în mod S care îndeplinește cel puțin una dintre următoarele condiții:

(a)

interogatorul se bazează, cel puțin parțial, pe interogații generale și pe răspunsuri la apeluri generale pentru achiziționarea de obiective în modul S;

| (b) | interogatorul blochează, permanent sau intermitent, într-o parte sau în totalitatea zonei sale de acoperire, obiectivele în mod S achiziționate ca răspuns la interogațiile generale în mod S sau |
| --- | --- |

(b)

interogatorul blochează, permanent sau intermitent, într-o parte sau în totalitatea zonei sale de acoperire, obiectivele în mod S achiziționate ca răspuns la interogațiile generale în mod S sau

| (c) | interogatorul utilizează protocoale de comunicații multisite pentru aplicațiile de legături de date; |
| --- | --- |

(c)

interogatorul utilizează protocoale de comunicații multisite pentru aplicațiile de legături de date;

| (11) | «operator în mod S» înseamnă o persoană, o organizație sau o întreprindere care operează sau care se oferă să opereze un interogator în mod S, inclusiv:






  (a) | furnizorii de servicii de supraveghere; |
| --- | --- | --- |

(11)

«operator în mod S» înseamnă o persoană, o organizație sau o întreprindere care operează sau care se oferă să opereze un interogator în mod S, inclusiv:

(a)

furnizorii de servicii de supraveghere;

| (b) | fabricanții de interogatoare în mod S; |
| --- | --- |

(b)

fabricanții de interogatoare în mod S;

| (c) | operatorii de aerodrom; |
| --- | --- |

(c)

operatorii de aerodrom;

| (d) | institutele de cercetare; |
| --- | --- |

(d)

institutele de cercetare;

| (e) | orice altă entitate cu drept de operare a unui interogator în mod S; |
| --- | --- |

(e)

orice altă entitate cu drept de operare a unui interogator în mod S;

| (12) | «interferențe prejudiciabile» înseamnă interferențe care împiedică îndeplinirea cerințelor de performanță; |
| --- | --- |

(12)

«interferențe prejudiciabile» înseamnă interferențe care împiedică îndeplinirea cerințelor de performanță;

| (13) | «plan de alocare a codurilor de interogator» înseamnă setul complet, cel mai recent aprobat, de alocări de coduri de interogator.” |
| --- | --- |

(13)

«plan de alocare a codurilor de interogator» înseamnă setul complet, cel mai recent aprobat, de alocări de coduri de interogator.”

| 2. | La articolul 3 se introduce următorul alineat (6a):

  „(6a)   Statele membre se asigură că utilizarea unui emițător terestru operat pe teritoriul lor nu produce interferențe prejudiciabile cu alte sisteme de supraveghere.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 3 se introduce următorul alineat (6a):

„(6a)   Statele membre se asigură că utilizarea unui emițător terestru operat pe teritoriul lor nu produce interferențe prejudiciabile cu alte sisteme de supraveghere.”

| 3. | Se introduc următoarele articole 3e și 3f:

  „Articolul 3e
  Alocarea codurilor de interogator în mod S

  (1)   Statele membre se asigură că modificările aduse alocării unui cod de interogator rezultând dintr-o actualizare a planului de alocare a codurilor de interogator sunt comunicate operatorilor în mod S relevanți aflați sub autoritatea lor în termen de 14 zile calendaristice de la data primirii planului de alocare a codurilor de interogator actualizat.


  (2)   Prin sistemul de alocare a codurilor de interogator, statele membre pun la dispoziția altor state membre, cel puțin o dată la șase luni, un registru actualizat al alocării de coduri de interogator și al utilizării acestora de către interogatoarele în mod S eligibile în zona lor de responsabilitate.


  (3)   Acolo unde există o suprapunere între acoperirea unui interogator în mod S amplasat în zona de responsabilitate a unui stat membru și acoperirea unui interogator în mod S amplasat în zona de responsabilitate a unei țări terțe, statul membru în cauză:






  (a) | se asigură că țara terță este informată cu privire la cerințele de siguranță legate de alocarea și utilizarea codurilor de interogator; |
| --- | --- | --- |

3.

Se introduc următoarele articole 3e și 3f:

„Articolul 3e

Alocarea codurilor de interogator în mod S

(1)   Statele membre se asigură că modificările aduse alocării unui cod de interogator rezultând dintr-o actualizare a planului de alocare a codurilor de interogator sunt comunicate operatorilor în mod S relevanți aflați sub autoritatea lor în termen de 14 zile calendaristice de la data primirii planului de alocare a codurilor de interogator actualizat.

(2)   Prin sistemul de alocare a codurilor de interogator, statele membre pun la dispoziția altor state membre, cel puțin o dată la șase luni, un registru actualizat al alocării de coduri de interogator și al utilizării acestora de către interogatoarele în mod S eligibile în zona lor de responsabilitate.

(3)   Acolo unde există o suprapunere între acoperirea unui interogator în mod S amplasat în zona de responsabilitate a unui stat membru și acoperirea unui interogator în mod S amplasat în zona de responsabilitate a unei țări terțe, statul membru în cauză:

(a)

se asigură că țara terță este informată cu privire la cerințele de siguranță legate de alocarea și utilizarea codurilor de interogator;

| (b) | ia măsurile necesare pentru coordonarea utilizării codurilor de interogator cu respectiva țară terță. |
| --- | --- |

(b)

ia măsurile necesare pentru coordonarea utilizării codurilor de interogator cu respectiva țară terță.

(4)   Un stat membru notifică furnizorilor de servicii de trafic aerian aflați sub jurisdicția sa interogatoarele în mod S care operează sub responsabilitatea unei țări terțe pentru care alocarea codurilor de interogator nu a fost coordonată.

(5)   Statele membre verifică valabilitatea cererilor de coduri de interogator primite de la operatorii în mod S înainte de a pune la dispoziție codurile de interogator în vederea coordonării, prin intermediul sistemului de alocare a codurilor de interogator, astfel cum se prevede la punctul 15 din anexa IV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/123 al Comisiei (*1).

(6)   Statele membre se asigură că operatorii în mod S, alții decât furnizorii de servicii de supraveghere, se conformează dispozițiilor de la punctul CNS.TR.205 din anexa VIII.

(7)   Cerințele prevăzute la alineatele (1)-(6) nu se aplică spațiului aerian al cerului unic european care nu face parte din regiunea europeană (EUR) a Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI).

Articolul 3f

Utilizarea spațiului aerian al cerului unic european

(1)   În contextul protecției spectrului, statele membre se asigură că un transponder radar secundar de supraveghere aflat la bordul unei aeronave care survolează teritoriul unui stat membru nu este supus unor interogări excesive transmise de interogatoarele de supraveghere de la sol care fie solicită răspunsuri, fie, fără a solicita un răspuns, au suficientă putere pentru a depăși pragul minim al receptorului transponderului radar secundar de supraveghere. În cazul unui dezacord între statele membre cu privire la măsurile necesare, statele membre în cauză sesizează Comisia în vederea luării de măsuri.

(2)   Statele membre se asigură că toate alocările de frecvență vocală sunt convertite într-un ecart între canale de 8,33 kHz. Cerințele de conversie nu se aplică alocărilor de frecvențe:

| (a) | care vor rămâne cu ecartul între canale de 25 kHz pe frecvențele următoare:






  1. | frecvența de urgență (121,5 MHz); |
| --- | --- | --- |

(a)

care vor rămâne cu ecartul între canale de 25 kHz pe frecvențele următoare:

1.

frecvența de urgență (121,5 MHz);

| 2. | frecvența auxiliară pentru operațiunile de căutare și salvare (123,1 MHz); |
| --- | --- |

2.

frecvența auxiliară pentru operațiunile de căutare și salvare (123,1 MHz);

| 3. | frecvențele de legătură digitală (VDL) VHF alocate pentru a fi utilizate în spațiul aerian al cerului unic european; |
| --- | --- |

3.

frecvențele de legătură digitală (VDL) VHF alocate pentru a fi utilizate în spațiul aerian al cerului unic european;

| 4. | frecvențele sistemelor de comunicații, adresare și raportare ale aeronavelor (ACARS) (131,525 MHz, 131,725 MHz și 131,825 MHz); |
| --- | --- |

4.

frecvențele sistemelor de comunicații, adresare și raportare ale aeronavelor (ACARS) (131,525 MHz, 131,725 MHz și 131,825 MHz);

| (b) | atunci când se utilizează operarea cu purtătoare decalată pe o frecvență cu ecart între canale de 25 kHz. |
| --- | --- |

(b)

atunci când se utilizează operarea cu purtătoare decalată pe o frecvență cu ecart între canale de 25 kHz.

(3)   Cerințele prevăzute la alineatul (2) nu se aplică nici în spațiul aerian al cerului unic european care nu face parte din regiunea EUR a OACI, nici în regiunea de informare a zborurilor (FIR)/regiunea superioară de informare (UIR) Canarias.

(4)   Derogările de la obligația de asigurare a faptului că toate alocările de frecvență sunt convertite într-un ecart între canale de 8,33 kHz pentru cazurile cu impact limitat asupra rețelei – acordate de statele membre în temeiul articolului 14 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 și care au fost comunicate Comisiei – rămân valabile.

(5)   Statele membre stabilesc și publică în publicațiile naționale de informare aeronautică, după caz, procedurile de handling al aeronavelor care nu sunt echipate cu:

| (a) | transpondere radar secundare de supraveghere în mod S; |
| --- | --- |

(a)

transpondere radar secundare de supraveghere în mod S;

| (b) | aparate radio cu capacitatea de a utiliza un ecart între canale de 8,33 kHz. |
| --- | --- |

(b)

aparate radio cu capacitatea de a utiliza un ecart între canale de 8,33 kHz.

(*1)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/123 al Comisiei din 24 ianuarie 2019 de stabilire a normelor de punere în aplicare a funcțiilor rețelei de management al traficului aerian (ATM) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 677/2011 al Comisiei (JO L 28, 31.1.2019, p. 1).”
  "

*1

| 4. | Anexele I, II, III, IV, VIII, IX, X și XII se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.

Anexele I, II, III, IV, VIII, IX, X și XII se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Abrogare

Regulamentele (CE) nr. 1032/2006, (CE) nr. 633/2007 și (CE) nr. 262/2009 se abrogă.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 septembrie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 212, 22.8.2018, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind interoperabilitatea rețelei europene de gestionare a traficului aerian (Regulamentul privind interoperabilitatea) (JO L 96, 31.3.2004, p. 26).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 al Comisiei din 1 martie 2017 de stabilire a unor cerințe comune pentru furnizorii de management al traficului aerian/servicii de navigație aeriană și de alte funcții ale rețelei de management al traficului aerian și pentru supravegherea acestora, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 482/2008, a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 1034/2011, (UE) nr. 1035/2011 și (UE) 2016/1377, precum și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 677/2011 (JO L 62, 8.3.2017, p. 1).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769 al Comisiei din 12 septembrie 2023 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative pentru aprobarea organizațiilor implicate în proiectarea sau producția sistemelor și componentelor managementului traficului aerian/serviciilor de navigație aeriană și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/203 (a se vedea pagina 19 din prezentul Jurnal Oficial).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 1032/2006 al Comisiei din 6 iulie 2006 de stabilire a cerințelor aplicabile sistemelor automate pentru schimbul datelor de zbor în scopul notificării, al coordonării și al transferului zborurilor între unități de control al traficului aerian (JO L 186, 7.7.2006, p. 27).

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 633/2007 al Comisiei din 7 iunie 2007 de stabilire a cerințelor pentru aplicarea unui protocol de transfer al mesajelor de zbor folosit în scopul notificării, al coordonării și al transferului zborurilor între unitățile de control al traficului aerian (JO L 146, 8.6.2007, p. 7).

6

(7)  Regulamentul (CE) nr. 262/2009 al Comisiei din 30 martie 2009 de stabilire a cerințelor pentru alocarea și utilizarea coordonată a codurilor de interogator în mod S pentru Cerul unic european (JO L 84, 31.3.2009, p. 20).

7

(8)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 al Comisiei din 16 noiembrie 2012 de stabilire a cerințelor privind ecartul dintre canalele de voce pentru cerul unic european (JO L 320, 17.11.2012, p. 14).

8

(9)  https://www.easa.europa.eu/document-library/opinions

9

---

ANEXĂ

Anexele I, II, III, IV, VIII, IX, X și XII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa I se modifică după cum urmează:






  (a) | se introduce punctul 30a cu următorul text:






  „30a. | «echipamente ATM/ANS» înseamnă componentele ATM/ANS definite la articolul 3 punctul 6 din Regulamentul (UE) 2018/1139 și sistemele ATM/ANS definite la articolul 3 punctul 7 din regulamentul respectiv, cu excepția componentelor de bord, care fac obiectul Regulamentului (UE) nr. 748/2012 al Comisiei (*1); |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Anexa I se modifică după cum urmează:

(a)

se introduce punctul 30a cu următorul text:

„30a.

«echipamente ATM/ANS» înseamnă componentele ATM/ANS definite la articolul 3 punctul 6 din Regulamentul (UE) 2018/1139 și sistemele ATM/ANS definite la articolul 3 punctul 7 din regulamentul respectiv, cu excepția componentelor de bord, care fac obiectul Regulamentului (UE) nr. 748/2012 al Comisiei (*1);

(*1)  Regulamentul (UE) nr. 748/2012 al Comisiei din 3 august 2012 de stabilire a normelor de punere în aplicare privind certificarea pentru navigabilitate și mediu a aeronavelor și a produselor, pieselor și echipamentelor aferente, precum și certificarea organizațiilor de proiectare și producție (JO L 224, 21.8.2012, p. 1)”;"

| (b) | se introduce punctul 34a cu următorul text:






  „34a. | «limită» înseamnă un plan orizontal sau vertical care delimitează spațiul aerian în care o unitate ATC furnizează servicii de trafic aerian;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

se introduce punctul 34a cu următorul text:

„34a.

«limită» înseamnă un plan orizontal sau vertical care delimitează spațiul aerian în care o unitate ATC furnizează servicii de trafic aerian;”;

| (c) | se introduc următoarele puncte 39a și 39b:






  „39a. | «date de coordonare» înseamnă datele care prezintă interes pentru personalul operațional din perspectiva procesului de notificare, coordonare și transfer al zborurilor și a procesului de coordonare civilă-militară; |
| --- | --- | --- |

(c)

se introduc următoarele puncte 39a și 39b:

„39a.

«date de coordonare» înseamnă datele care prezintă interes pentru personalul operațional din perspectiva procesului de notificare, coordonare și transfer al zborurilor și a procesului de coordonare civilă-militară;

| 39b. | «punct de coordonare» (COordination Point, «COP») înseamnă un punct situat la limita sau în apropierea limitei utilizate de unitățile ATC și menționate în procesele de coordonare;”; |
| --- | --- |

39b.

«punct de coordonare» (COordination Point, «COP») înseamnă un punct situat la limita sau în apropierea limitei utilizate de unitățile ATC și menționate în procesele de coordonare;”;

| (d) | se introduce punctul 40a cu următorul text:






  „40a. | «serviciu de legături de date» înseamnă un ansamblu de operațiuni conexe de management al traficului aerian, susținut de comunicații aer-sol prin legături de date, care au un scop operațional clar definit și care încep și se încheie printr-un eveniment operațional;”; |
| --- | --- | --- |

(d)

se introduce punctul 40a cu următorul text:

„40a.

«serviciu de legături de date» înseamnă un ansamblu de operațiuni conexe de management al traficului aerian, susținut de comunicații aer-sol prin legături de date, care au un scop operațional clar definit și care încep și se încheie printr-un eveniment operațional;”;

| (e) | se introduce punctul 46a cu următorul text:






  „46a. | «cod eligibil de interogator» înseamnă oricare dintre codurile II și codurile SI, cu excepția:






  (a) | codului II 0; |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

se introduce punctul 46a cu următorul text:

„46a.

«cod eligibil de interogator» înseamnă oricare dintre codurile II și codurile SI, cu excepția:

(a)

codului II 0;

| (b) | codului (codurilor) de interogator rezervat(e) pentru entitățile militare, inclusiv pentru organizațiile interguvernamentale, în special pentru management și alocări în cadrul Organizației Atlanticului de Nord;”; |
| --- | --- |

(b)

codului (codurilor) de interogator rezervat(e) pentru entitățile militare, inclusiv pentru organizațiile interguvernamentale, în special pentru management și alocări în cadrul Organizației Atlanticului de Nord;”;

| (f) | se introduce punctul 47a cu următorul text:






  „47a. | «date estimate» înseamnă punctul de coordonare, ora estimată și nivelul de zbor prevăzut al unei aeronave la punctul de coordonare;”; |
| --- | --- | --- |

(f)

se introduce punctul 47a cu următorul text:

„47a.

«date estimate» înseamnă punctul de coordonare, ora estimată și nivelul de zbor prevăzut al unei aeronave la punctul de coordonare;”;

| (g) | se introduce punctul 62a cu următorul text:






  „62a. | «secvență de implementare» înseamnă secvența limitată în timp a implementării alocărilor de coduri de interogator pe care operatorii în mod S trebuie să le respecte pentru a evita conflicte temporare de cod de interogator;”; |
| --- | --- | --- |

(g)

se introduce punctul 62a cu următorul text:

„62a.

«secvență de implementare» înseamnă secvența limitată în timp a implementării alocărilor de coduri de interogator pe care operatorii în mod S trebuie să le respecte pentru a evita conflicte temporare de cod de interogator;”;

| (h) | se introduce punctul 73a cu următorul text:






  „73a. | «unitate notificată» înseamnă unitatea ATC care a primit informațiile de notificare;”; |
| --- | --- | --- |

(h)

se introduce punctul 73a cu următorul text:

„73a.

«unitate notificată» înseamnă unitatea ATC care a primit informațiile de notificare;”;

| (i) | se introduce punctul 81a cu următorul text:






  „81a. | «unitate primitoare» înseamnă unitatea de control al traficului aerian care primește datele;”; |
| --- | --- | --- |

(i)

se introduce punctul 81a cu următorul text:

„81a.

«unitate primitoare» înseamnă unitatea de control al traficului aerian care primește datele;”;

| (j) | punctul 88 se înlocuiește cu următorul text:






  „88. | «directivă de siguranță» înseamnă un document emis sau adoptat de o autoritate competentă, care:






  1. | impune efectuarea unor acțiuni asupra unui sistem funcțional sau stabilește restricții de utilizare operațională a acestuia în vederea restabilirii siguranței atunci când există dovezi că, în caz contrar, siguranța aviației poate fi compromisă sau |
| --- | --- | --- | --- |

(j)

punctul 88 se înlocuiește cu următorul text:

„88.

«directivă de siguranță» înseamnă un document emis sau adoptat de o autoritate competentă, care:

1.

impune efectuarea unor acțiuni asupra unui sistem funcțional sau stabilește restricții de utilizare operațională a acestuia în vederea restabilirii siguranței atunci când există dovezi că, în caz contrar, siguranța aviației poate fi compromisă sau

| 2. | impune efectuarea unor acțiuni asupra unor echipamente ATM/ANS care fac obiectul declarației de conformitate emise în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 al Comisiei (*2) pentru a răspunde unor carențe în materie de siguranță și/sau securitate care au fost identificate și pentru a restabili performanțele și interoperabilitatea echipamentelor ATM/ANS respective atunci când dovezile arată că, în caz contrar, siguranța, securitatea, performanțele sau interoperabilitatea echipamentelor respective pot fi compromise. |
| --- | --- |

2.

impune efectuarea unor acțiuni asupra unor echipamente ATM/ANS care fac obiectul declarației de conformitate emise în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 al Comisiei (*2) pentru a răspunde unor carențe în materie de siguranță și/sau securitate care au fost identificate și pentru a restabili performanțele și interoperabilitatea echipamentelor ATM/ANS respective atunci când dovezile arată că, în caz contrar, siguranța, securitatea, performanțele sau interoperabilitatea echipamentelor respective pot fi compromise.

(*2)  Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 al Comisiei din 14 iulie 2023 de stabilire a unor norme detaliate pentru certificarea și declararea sistemelor de management al traficului aerian/de servicii de navigație aeriană și a componentelor managementului traficului aerian/serviciilor de navigație aeriană (JO L 228, 15.9.2023, p. 1)”;"

| (k) | se introduc punctele 107a și 107b cu următorul text:






  „107a. | «post de lucru» înseamnă mobilierul și echipamentele tehnice cu ajutorul cărora un membru al personalului de deservire a traficului aerian își execută sarcinile aferente activității sale; |
| --- | --- | --- |

(k)

se introduc punctele 107a și 107b cu următorul text:

„107a.

«post de lucru» înseamnă mobilierul și echipamentele tehnice cu ajutorul cărora un membru al personalului de deservire a traficului aerian își execută sarcinile aferente activității sale;

| 107b. | «avertizare» înseamnă un mesaj care se afișează la un post de lucru în caz de eșec al procesului de coordonare automatizat;”. |
| --- | --- |

107b.

«avertizare» înseamnă un mesaj care se afișează la un post de lucru în caz de eșec al procesului de coordonare automatizat;”.

| 2. | Anexa II se modifică după cum urmează:






  (a) | la punctul ATM/ANS.AR.A.020, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | Autoritatea competentă trebuie să notifice agenției fără întârzieri nejustificate orice probleme semnificative legate de punerea în aplicare a dispozițiilor relevante din Regulamentul (UE) 2018/1139 și din actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia sau din Regulamentele (CE) nr. 549/2004, (CE) nr. 550/2004 și (CE) nr. 551/2004 aplicabile prestatorilor de servicii.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Anexa II se modifică după cum urmează:

(a)

la punctul ATM/ANS.AR.A.020, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

Autoritatea competentă trebuie să notifice agenției fără întârzieri nejustificate orice probleme semnificative legate de punerea în aplicare a dispozițiilor relevante din Regulamentul (UE) 2018/1139 și din actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia sau din Regulamentele (CE) nr. 549/2004, (CE) nr. 550/2004 și (CE) nr. 551/2004 aplicabile prestatorilor de servicii.”;

| (b) | punctul ATM/ANS.AR.A.030 se înlocuiește cu următorul text:

  „
  ATM/ANS.AR.A.030 Directive de siguranță







  (a) | Autoritatea competentă trebuie să emită o directivă de siguranță atunci când a stabilit existența oricăreia dintre următoarele situații:






  1. | o carență în materie de siguranță la un sistem funcțional, care necesită o acțiune imediată; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

punctul ATM/ANS.AR.A.030 se înlocuiește cu următorul text:

„
  ATM/ANS.AR.A.030 Directive de siguranță

(a)

Autoritatea competentă trebuie să emită o directivă de siguranță atunci când a stabilit existența oricăreia dintre următoarele situații:

1.

o carență în materie de siguranță la un sistem funcțional, care necesită o acțiune imediată;

| 2. | o carență în materie de siguranță, securitate, performanțe sau interoperabilitate la echipamentele care fac obiectul declarației de conformitate în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 și atunci când este probabil ca această carență să existe sau să se dezvolte în alte echipamente ATM/ANS. |
| --- | --- |

2.

o carență în materie de siguranță, securitate, performanțe sau interoperabilitate la echipamentele care fac obiectul declarației de conformitate în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 și atunci când este probabil ca această carență să existe sau să se dezvolte în alte echipamente ATM/ANS.

| (b) | Directiva de siguranță trebuie transmisă furnizorilor de ATM/ANS în cauză și trebuie să cuprindă cel puțin următoarele informații:






  1. | identificarea carențelor în materie de siguranță; |
| --- | --- | --- |

(b)

Directiva de siguranță trebuie transmisă furnizorilor de ATM/ANS în cauză și trebuie să cuprindă cel puțin următoarele informații:

1.

identificarea carențelor în materie de siguranță;

| 2. | identificarea sistemului funcțional afectat; |
| --- | --- |

2.

identificarea sistemului funcțional afectat;

| 3. | acțiunile necesare și justificarea acestora; |
| --- | --- |

3.

acțiunile necesare și justificarea acestora;

| 4. | termenul în care trebuie întreprinse acțiunile necesare; |
| --- | --- |

4.

termenul în care trebuie întreprinse acțiunile necesare;

| 5. | data intrării în vigoare. |
| --- | --- |

5.

data intrării în vigoare.

| (c) | Autoritatea competentă trebuie să transmită o copie a directivei de siguranță agenției și oricărei alte autorități competente vizate în termen de o lună de la emitere. |
| --- | --- |

(c)

Autoritatea competentă trebuie să transmită o copie a directivei de siguranță agenției și oricărei alte autorități competente vizate în termen de o lună de la emitere.

| (d) | Autoritatea competentă trebuie să verifice respectarea de către furnizorii de ATM/ANS a directivelor de siguranță și a directivelor privind echipamentele ATM/ANS, după caz.”; |
| --- | --- |

(d)

Autoritatea competentă trebuie să verifice respectarea de către furnizorii de ATM/ANS a directivelor de siguranță și a directivelor privind echipamentele ATM/ANS, după caz.”;

| (c) | litera (a) de la punctul ATM/ANS.AR.C.005 se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | În cadrul domeniului de aplicare al punctului ATM/ANS.AR.B.001 litera (a) subpunctul 1, autoritatea competentă trebuie să instituie un proces pentru a verifica:






  1. | conformitatea furnizorilor de servicii cu cerințele aplicabile din anexele III-XIII și cu orice alte condiții aplicabile atașate certificatului înainte de eliberarea acestuia. Certificatul se eliberează în conformitate cu apendicele 1 la prezenta anexă; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

litera (a) de la punctul ATM/ANS.AR.C.005 se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

În cadrul domeniului de aplicare al punctului ATM/ANS.AR.B.001 litera (a) subpunctul 1, autoritatea competentă trebuie să instituie un proces pentru a verifica:

1.

conformitatea furnizorilor de servicii cu cerințele aplicabile din anexele III-XIII și cu orice alte condiții aplicabile atașate certificatului înainte de eliberarea acestuia. Certificatul se eliberează în conformitate cu apendicele 1 la prezenta anexă;

| 2. | respectarea oricărei obligații legate de siguranță din actul de desemnare emis în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004; |
| --- | --- |

2.

respectarea oricărei obligații legate de siguranță din actul de desemnare emis în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004;

| 3. | menținerea de către furnizorii de servicii aflați sub supravegherea sa a conformității cu cerințele aplicabile; |
| --- | --- |

3.

menținerea de către furnizorii de servicii aflați sub supravegherea sa a conformității cu cerințele aplicabile;

| 4. | punerea în aplicare a obiectivelor în materie de siguranță, securitate și interoperabilitate, a cerințelor aplicabile și a altor condiții identificate în declarația de conformitate pentru echipamentele ATM/ANS; limitările și condițiile tehnice și de performanță identificate în certificatele echipamentelor ATM/ANS și/sau în declarațiile privind echipamentele ATM/ANS și a măsurilor de siguranță, inclusiv a directivelor privind echipamentele ATM/ANS mandatate de agenție în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.A.030 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2023/1768; |
| --- | --- |

4.

punerea în aplicare a obiectivelor în materie de siguranță, securitate și interoperabilitate, a cerințelor aplicabile și a altor condiții identificate în declarația de conformitate pentru echipamentele ATM/ANS; limitările și condițiile tehnice și de performanță identificate în certificatele echipamentelor ATM/ANS și/sau în declarațiile privind echipamentele ATM/ANS și a măsurilor de siguranță, inclusiv a directivelor privind echipamentele ATM/ANS mandatate de agenție în conformitate cu punctul ATM/ANS.EQMT.AR.A.030 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2023/1768;

| 5. | punerea în aplicare a directivelor de siguranță, a acțiunilor corective și a măsurilor de asigurare a respectării legislației”; |
| --- | --- |

5.

punerea în aplicare a directivelor de siguranță, a acțiunilor corective și a măsurilor de asigurare a respectării legislației”;

| (d) | punctul ATM/ANS.AR.C.050 se modifică după cum urmează:






  (i) | literele (c), (d), (e) și (f) se înlocuiesc cu următorul text:






  „(c) | Autoritatea competentă trebuie să emită o constatare de nivelul 1 atunci când se constată orice neconformitate gravă cu cerințele aplicabile ale Regulamentului (UE) 2018/1139 și ale actelor delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia, precum și ale Regulamentelor (CE) nr. 549/2004, (CE) nr. 550/2004, (CE) nr. 551/2004 și ale normele lor de punere în aplicare, cu procedurile și manualele furnizorului de ATM/ANS, cu termenii și condițiile certificatului, cu actul de desemnare, dacă este cazul, sau cu conținutul unei declarații, care prezintă un risc major pentru siguranța zborului sau care pune sub semnul întrebării într-un alt mod capacitatea furnizorului de servicii de a-și continua activitatea.
  Constatările de nivelul 1 trebuie să includă, dar nu se limitează la:






  1. | publicarea unor proceduri operaționale și/sau furnizarea unui serviciu într-un mod care creează un risc semnificativ pentru siguranța zborului; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(d)

punctul ATM/ANS.AR.C.050 se modifică după cum urmează:

(i)

literele (c), (d), (e) și (f) se înlocuiesc cu următorul text:

„(c)

Autoritatea competentă trebuie să emită o constatare de nivelul 1 atunci când se constată orice neconformitate gravă cu cerințele aplicabile ale Regulamentului (UE) 2018/1139 și ale actelor delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia, precum și ale Regulamentelor (CE) nr. 549/2004, (CE) nr. 550/2004, (CE) nr. 551/2004 și ale normele lor de punere în aplicare, cu procedurile și manualele furnizorului de ATM/ANS, cu termenii și condițiile certificatului, cu actul de desemnare, dacă este cazul, sau cu conținutul unei declarații, care prezintă un risc major pentru siguranța zborului sau care pune sub semnul întrebării într-un alt mod capacitatea furnizorului de servicii de a-și continua activitatea.

Constatările de nivelul 1 trebuie să includă, dar nu se limitează la:

1.

publicarea unor proceduri operaționale și/sau furnizarea unui serviciu într-un mod care creează un risc semnificativ pentru siguranța zborului;

| 2. | obținerea sau menținerea valabilității certificatului furnizorului de servicii prin prezentarea de documente justificative falsificate; |
| --- | --- |

2.

obținerea sau menținerea valabilității certificatului furnizorului de servicii prin prezentarea de documente justificative falsificate;

| 3. | dovada unor practici neregulamentare sau a utilizării frauduloase a certificatului furnizorului de servicii; |
| --- | --- |

3.

dovada unor practici neregulamentare sau a utilizării frauduloase a certificatului furnizorului de servicii;

| 4. | lipsa unui cadru de conducere responsabil. |
| --- | --- |

4.

lipsa unui cadru de conducere responsabil.

| (d) | Autoritatea competentă trebuie să emită o constatare de nivelul 2 atunci când se constată orice altă neconformitate cu cerințele aplicabile ale Regulamentului (UE) 2018/1139 și ale actelor delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia, precum și ale Regulamentelor (CE) nr. 549/2004, (CE) nr. 550/2004, (CE) nr. 551/2004 și ale normelor lor de punere în aplicare, cu procedurile și cu manualele furnizorului de ATM/ANS, cu termenii și condițiile certificatului sau cu conținutul declarației. |
| --- | --- |

(d)

Autoritatea competentă trebuie să emită o constatare de nivelul 2 atunci când se constată orice altă neconformitate cu cerințele aplicabile ale Regulamentului (UE) 2018/1139 și ale actelor delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia, precum și ale Regulamentelor (CE) nr. 549/2004, (CE) nr. 550/2004, (CE) nr. 551/2004 și ale normelor lor de punere în aplicare, cu procedurile și cu manualele furnizorului de ATM/ANS, cu termenii și condițiile certificatului sau cu conținutul declarației.

| (e) | Atunci când se face o constatare, în cursul supravegherii sau prin orice alte mijloace, autoritatea competentă, fără a aduce atingere niciunei măsuri suplimentare impuse de Regulamentul (UE) 2018/1139 și de actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia, precum și de Regulamentele (CE) nr. 549/2004, (CE) nr. 550/2004 și (CE) nr. 551/2004 și de normele lor de punere în aplicare, trebuie să comunice respectiva constatare în scris furnizorului de servicii și să solicite acțiuni corective pentru soluționarea neconformității (neconformităților) identificate.






  1. | În cazul constatărilor de nivelul 1, autoritatea competentă trebuie să ia măsuri imediate și adecvate și, dacă este cazul, poate limita, suspenda sau revoca certificatul în totalitate sau parțial, asigurând totodată continuitatea serviciilor cu condiția ca siguranța să nu fie afectată, iar în cazul administratorului rețelei, autoritatea competentă trebuie să informeze Comisia. Măsurile adoptate depind de amploarea constatării și trebuie menținute în vigoare până când furnizorul de ATM/ANS a întreprins cu succes acțiunile corective necesare. |
| --- | --- | --- |

(e)

Atunci când se face o constatare, în cursul supravegherii sau prin orice alte mijloace, autoritatea competentă, fără a aduce atingere niciunei măsuri suplimentare impuse de Regulamentul (UE) 2018/1139 și de actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia, precum și de Regulamentele (CE) nr. 549/2004, (CE) nr. 550/2004 și (CE) nr. 551/2004 și de normele lor de punere în aplicare, trebuie să comunice respectiva constatare în scris furnizorului de servicii și să solicite acțiuni corective pentru soluționarea neconformității (neconformităților) identificate.

1.

În cazul constatărilor de nivelul 1, autoritatea competentă trebuie să ia măsuri imediate și adecvate și, dacă este cazul, poate limita, suspenda sau revoca certificatul în totalitate sau parțial, asigurând totodată continuitatea serviciilor cu condiția ca siguranța să nu fie afectată, iar în cazul administratorului rețelei, autoritatea competentă trebuie să informeze Comisia. Măsurile adoptate depind de amploarea constatării și trebuie menținute în vigoare până când furnizorul de ATM/ANS a întreprins cu succes acțiunile corective necesare.

| 2. | În cazul constatărilor de nivelul 2, autoritatea competentă trebuie:






  (i) | să acorde furnizorului de servicii o perioadă de implementare a acțiunilor corective inclusă într-un plan de acțiune corespunzător naturii constatării; |
| --- | --- | --- |

2.

În cazul constatărilor de nivelul 2, autoritatea competentă trebuie:

(i)

să acorde furnizorului de servicii o perioadă de implementare a acțiunilor corective inclusă într-un plan de acțiune corespunzător naturii constatării;

| (ii) | să evalueze acțiunile corective și planul de implementare propus de furnizorul de servicii și, în cazul în care concluzia evaluării este că acestea sunt suficiente pentru a soluționa neconformitatea (neconformitățile), să le accepte. |
| --- | --- |

(ii)

să evalueze acțiunile corective și planul de implementare propus de furnizorul de servicii și, în cazul în care concluzia evaluării este că acestea sunt suficiente pentru a soluționa neconformitatea (neconformitățile), să le accepte.

| 3. | În cazul constatărilor de nivelul 2, dacă furnizorul de servicii nu depune un plan de acțiuni corective care să fie acceptabil pentru autoritatea competentă având în vedere constatarea sau dacă furnizorul de servicii nu execută acțiunile corective în termenul acceptat sau prelungit de autoritatea competentă, constatarea se transformă în constatare de nivelul 1 și trebuie luate măsurile prevăzute la subpunctul 1. |
| --- | --- |

3.

În cazul constatărilor de nivelul 2, dacă furnizorul de servicii nu depune un plan de acțiuni corective care să fie acceptabil pentru autoritatea competentă având în vedere constatarea sau dacă furnizorul de servicii nu execută acțiunile corective în termenul acceptat sau prelungit de autoritatea competentă, constatarea se transformă în constatare de nivelul 1 și trebuie luate măsurile prevăzute la subpunctul 1.

| (f) | În cazul în care autoritatea competentă constată că furnizorul de ATM/ANS integrează echipamente ATM/ANS în sistemul său funcțional fără a asigura conformitatea cu punctul ATM/ANS.OR.A.045 litera (g), aceasta, ținând seama în mod corespunzător de necesitatea de a garanta siguranța și continuitatea operațiunilor, trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a restricționa zona de aplicare a echipamentelor ATM/ANS în cauză sau pentru a interzice utilizarea acestora de către furnizorii de ATM/ANS aflați sub supravegherea sa.”; |
| --- | --- |

(f)

În cazul în care autoritatea competentă constată că furnizorul de ATM/ANS integrează echipamente ATM/ANS în sistemul său funcțional fără a asigura conformitatea cu punctul ATM/ANS.OR.A.045 litera (g), aceasta, ținând seama în mod corespunzător de necesitatea de a garanta siguranța și continuitatea operațiunilor, trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a restricționa zona de aplicare a echipamentelor ATM/ANS în cauză sau pentru a interzice utilizarea acestora de către furnizorii de ATM/ANS aflați sub supravegherea sa.”;

| (ii) | se adaugă următoarea literă (g):






  „(g) | Pentru acele cazuri care nu necesită constatări de nivelul 1 și de nivelul 2, autoritatea competentă poate emite observații.” |
| --- | --- | --- |

(ii)

se adaugă următoarea literă (g):

„(g)

Pentru acele cazuri care nu necesită constatări de nivelul 1 și de nivelul 2, autoritatea competentă poate emite observații.”

| 3. | Anexa III se modifică după cum urmează:






  (a) | la punctul ATM/ANS.OR.A.045 se adaugă literele (g)-(j) cu următorul text:






  „(g) | Înainte de a integra echipamentele ATM/ANS în sistemul funcțional, furnizorul de ATM/ANS trebuie să se asigure că:






  1. | echipamentele ATM/ANS noi sau modificate sunt certificate de agenție în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 și fabricate de o organizație de proiectare sau de producție aprobată în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/1769 al Comisiei (*3); sau |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Anexa III se modifică după cum urmează:

(a)

la punctul ATM/ANS.OR.A.045 se adaugă literele (g)-(j) cu următorul text:

„(g)

Înainte de a integra echipamentele ATM/ANS în sistemul funcțional, furnizorul de ATM/ANS trebuie să se asigure că:

1.

echipamentele ATM/ANS noi sau modificate sunt certificate de agenție în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 și fabricate de o organizație de proiectare sau de producție aprobată în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/1769 al Comisiei (*3); sau

| 2. | echipamentele ATM/ANS noi sau modificate sunt declarate de o organizație de proiectare aprobată în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2023/1768 și fabricate de o organizație de proiectare sau de producție aprobată în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/1769; sau |
| --- | --- |

2.

echipamentele ATM/ANS noi sau modificate sunt declarate de o organizație de proiectare aprobată în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2023/1768 și fabricate de o organizație de proiectare sau de producție aprobată în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/1769; sau

| 3. | echipamentelor ATM/ANS noi sau modificate li se emite o declarație de conformitate în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2023/1768; sau |
| --- | --- |

3.

echipamentelor ATM/ANS noi sau modificate li se emite o declarație de conformitate în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2023/1768; sau

| 4. | dacă echipamentele ATM/ANS nu fac obiectul evaluării conformității în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2023/1768, s-a verificat conformitatea echipamentelor ATM/ANS în cauză cu specificațiile și calificările aplicabile. |
| --- | --- |

4.

dacă echipamentele ATM/ANS nu fac obiectul evaluării conformității în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2023/1768, s-a verificat conformitatea echipamentelor ATM/ANS în cauză cu specificațiile și calificările aplicabile.

| (h) | Furnizorul de ATM/ANS trebuie să se asigure că s-a verificat conformitatea echipamentelor ATM/ANS cu specificațiile producătorului echipamentelor, inclusiv în ceea ce privește instalarea și testarea (testările) la fața locului. |
| --- | --- |

(h)

Furnizorul de ATM/ANS trebuie să se asigure că s-a verificat conformitatea echipamentelor ATM/ANS cu specificațiile producătorului echipamentelor, inclusiv în ceea ce privește instalarea și testarea (testările) la fața locului.

| (i) | Înainte ca furnizorul de ATM/ANS să dea în exploatare echipamentele ATM/ANS, acesta trebuie să se asigure că sistemul funcțional modificat care integrează aceste echipamente ATM/ANS îndeplinește toate cerințele aplicabile și trebuie să identifice toate abaterile și limitările. |
| --- | --- |

(i)

Înainte ca furnizorul de ATM/ANS să dea în exploatare echipamentele ATM/ANS, acesta trebuie să se asigure că sistemul funcțional modificat care integrează aceste echipamente ATM/ANS îndeplinește toate cerințele aplicabile și trebuie să identifice toate abaterile și limitările.

| (j) | Atunci când furnizorul de ATM/ANS dă în exploatare echipamentele ATM/ANS, acesta trebuie să se asigure că echipamentele ATM/ANS sau echipamentele modificate sunt instalate în conformitate cu condițiile de utilizare, precum și cu orice limitări aplicabile, și că ele îndeplinesc toate cerințele aplicabile. |
| --- | --- |

(j)

Atunci când furnizorul de ATM/ANS dă în exploatare echipamentele ATM/ANS, acesta trebuie să se asigure că echipamentele ATM/ANS sau echipamentele modificate sunt instalate în conformitate cu condițiile de utilizare, precum și cu orice limitări aplicabile, și că ele îndeplinesc toate cerințele aplicabile.

(*3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769 al Comisiei din 12 septembrie 2023 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative pentru aprobarea organizațiilor implicate în proiectarea sau producția de sisteme și componente de management al traficului aerian/servicii de navigație aeriană și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/203 (JO L 228, 15.9.2023, p. 19)”;"

| (b) | punctul ATM/ANS.OR.A.060 se înlocuiește cu următorul text:

  „
  ATM/ANS.OR.A.060 Reacția imediată la o problemă de siguranță







  (a) | Un furnizor de servicii trebuie să implementeze orice măsuri de siguranță, inclusiv directive de siguranță, dispuse de autoritatea competentă în conformitate cu punctul ATM/ANS.AR.A.025 litera (c).
  Atunci când se emite o directivă de siguranță pentru a corecta situația menționată în declarația de conformitate emisă în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul delegat (UE) 2023/1768, furnizorul de ATM/ANS trebuie, cu excepția unor prevederi contrare ale autorității competente în cazul în care sunt necesare acțiuni urgente:






  1. | să propună acțiuni corective adecvate și să prezinte autorității competente detalii ale propunerii respective, în vederea aprobării; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

punctul ATM/ANS.OR.A.060 se înlocuiește cu următorul text:

„
  ATM/ANS.OR.A.060 Reacția imediată la o problemă de siguranță

(a)

Un furnizor de servicii trebuie să implementeze orice măsuri de siguranță, inclusiv directive de siguranță, dispuse de autoritatea competentă în conformitate cu punctul ATM/ANS.AR.A.025 litera (c).

Atunci când se emite o directivă de siguranță pentru a corecta situația menționată în declarația de conformitate emisă în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul delegat (UE) 2023/1768, furnizorul de ATM/ANS trebuie, cu excepția unor prevederi contrare ale autorității competente în cazul în care sunt necesare acțiuni urgente:

1.

să propună acțiuni corective adecvate și să prezinte autorității competente detalii ale propunerii respective, în vederea aprobării;

| 2. | în urma aprobării de către autoritatea competentă, să se conformeze acestora.”; |
| --- | --- |

2.

în urma aprobării de către autoritatea competentă, să se conformeze acestora.”;

| (c) | la litera (a) de la ATM/ANS.OR.B.005 se adaugă subpunctul 8 cu următorul text:






  „8. | un proces prin care să se asigure faptul că proiectarea echipamentelor ATM/ANS sau modificările aduse proiectului acestora, sub rezerva articolului 6 din Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 sunt conforme cu specificațiile aplicabile, inclusiv o funcție de verificare independentă a demonstrării conformității pe baza căreia furnizorul de ATM/ANS emite o declarație de conformitate și documentația de conformitate aferentă.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

la litera (a) de la ATM/ANS.OR.B.005 se adaugă subpunctul 8 cu următorul text:

„8.

un proces prin care să se asigure faptul că proiectarea echipamentelor ATM/ANS sau modificările aduse proiectului acestora, sub rezerva articolului 6 din Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 sunt conforme cu specificațiile aplicabile, inclusiv o funcție de verificare independentă a demonstrării conformității pe baza căreia furnizorul de ATM/ANS emite o declarație de conformitate și documentația de conformitate aferentă.”;

| (d) | ATM/ANS.OR.D.025 se modifică după cum urmează:






  1. | litera (c) se înlocuiește cu următorul text:






  „(c) | Administratorul de rețea trebuie să prezinte Comisiei și agenției un raport anual privind activitățile sale. Raportul respectiv trebuie să cuprindă atât performanțele operaționale, cât și activitățile și noutățile importante, în special în domeniul siguranței.”; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

ATM/ANS.OR.D.025 se modifică după cum urmează:

1.

litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

Administratorul de rețea trebuie să prezinte Comisiei și agenției un raport anual privind activitățile sale. Raportul respectiv trebuie să cuprindă atât performanțele operaționale, cât și activitățile și noutățile importante, în special în domeniul siguranței.”;

| 2. | la litera (d), subpunctul 3 se înlocuiește cu următorul text:






  „3. | pentru administratorul rețelei, performanțele acestuia în raport cu obiectivele de performanță stabilite în planul strategic al rețelei, comparând performanțele reale cu performanțele prevăzute în planul de administrare a rețelei, pe baza indicatorilor de performanță stabiliți în planul de administrare a rețelei;”. |
| --- | --- | --- |

2.

la litera (d), subpunctul 3 se înlocuiește cu următorul text:

„3.

pentru administratorul rețelei, performanțele acestuia în raport cu obiectivele de performanță stabilite în planul strategic al rețelei, comparând performanțele reale cu performanțele prevăzute în planul de administrare a rețelei, pe baza indicatorilor de performanță stabiliți în planul de administrare a rețelei;”.

| 4. | Anexa IV se modifică după cum urmează:






  (a) | punctul ATS.OR.400 se înlocuiește cu următorul text:

  „
  ATS.OR.400 Serviciul mobil aeronautic (comunicații aer-sol) – generalități







  (a) | Furnizorul de servicii de trafic aerian trebuie să utilizeze vocea și/sau legăturile de date în cadrul comunicațiilor aer-sol pentru serviciile de trafic aerian. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Anexa IV se modifică după cum urmează:

(a)

punctul ATS.OR.400 se înlocuiește cu următorul text:

„
  ATS.OR.400 Serviciul mobil aeronautic (comunicații aer-sol) – generalități

(a)

Furnizorul de servicii de trafic aerian trebuie să utilizeze vocea și/sau legăturile de date în cadrul comunicațiilor aer-sol pentru serviciile de trafic aerian.

| (b) | Atunci când comunicațiile vocale aer-sol se bazează pe un ecart între canale de 8,33 kHz, furnizorul de servicii de trafic aerian trebuie să se asigure că:






  1. | toate echipamentele pentru comunicațiile aer-sol prin voce includ capacitatea de a utiliza un ecart între canale de 8,33 kHz și se pot conecta la canale cu ecart de 25 kHz; |
| --- | --- | --- |

(b)

Atunci când comunicațiile vocale aer-sol se bazează pe un ecart între canale de 8,33 kHz, furnizorul de servicii de trafic aerian trebuie să se asigure că:

1.

toate echipamentele pentru comunicațiile aer-sol prin voce includ capacitatea de a utiliza un ecart între canale de 8,33 kHz și se pot conecta la canale cu ecart de 25 kHz;

| 2. | toate alocările de frecvență vocală au capacitatea de a utiliza un ecart între canale de 8,33 kHz; |
| --- | --- |

2.

toate alocările de frecvență vocală au capacitatea de a utiliza un ecart între canale de 8,33 kHz;

| 3. | procedurile aplicabile aeronavelor echipate cu echipamente radio cu capacitatea de a utiliza un ecart între canale de 8,33 kHz și aeronavelor neechipate cu astfel de echipamente, care fac obiectul transferului între unitățile de servicii de trafic aerian, sunt specificate în scrisorile de acord dintre respectivele unități ATS; |
| --- | --- |

3.

procedurile aplicabile aeronavelor echipate cu echipamente radio cu capacitatea de a utiliza un ecart între canale de 8,33 kHz și aeronavelor neechipate cu astfel de echipamente, care fac obiectul transferului între unitățile de servicii de trafic aerian, sunt specificate în scrisorile de acord dintre respectivele unități ATS;

| 4. | aeronavele neechipate cu echipamente radio cu capacitatea de a utiliza un ecart între canale de 8,33 kHz pot fi deservite, cu condiția ca handlingul acestora să poată fi efectuat în condiții de siguranță în limitele de capacitate ale sistemului de management al traficului aerian prin alocări de frecvențe UHF sau de 25 kHz; și |
| --- | --- |

4.

aeronavele neechipate cu echipamente radio cu capacitatea de a utiliza un ecart între canale de 8,33 kHz pot fi deservite, cu condiția ca handlingul acestora să poată fi efectuat în condiții de siguranță în limitele de capacitate ale sistemului de management al traficului aerian prin alocări de frecvențe UHF sau de 25 kHz; și

| 5. | comunică anual statului membru care l-a desemnat planurile de handling al aeronavelor de stat neechipate cu echipamente radio capabile să utilizeze un ecart între canale de 8,33 kHz, ținând seama de limitele de capacitate asociate procedurilor publicate de statele membre în publicațiile lor naționale de informare aeronautică (AIP). |
| --- | --- |

5.

comunică anual statului membru care l-a desemnat planurile de handling al aeronavelor de stat neechipate cu echipamente radio capabile să utilizeze un ecart între canale de 8,33 kHz, ținând seama de limitele de capacitate asociate procedurilor publicate de statele membre în publicațiile lor naționale de informare aeronautică (AIP).

| (c) | Atunci când se utilizează comunicații directe bidirecționale controlor-pilot prin voce sau prin legătură de date pentru furnizarea serviciului de control al traficului aerian, furnizorul de servicii de trafic aerian trebuie să asigure mijloace de înregistrare pe toate aceste canale de comunicații aer-sol. |
| --- | --- |

(c)

Atunci când se utilizează comunicații directe bidirecționale controlor-pilot prin voce sau prin legătură de date pentru furnizarea serviciului de control al traficului aerian, furnizorul de servicii de trafic aerian trebuie să asigure mijloace de înregistrare pe toate aceste canale de comunicații aer-sol.

| (d) | Atunci când se utilizează comunicații directe bidirecționale aer-sol prin voce sau prin legătură de date pentru furnizarea serviciului de informare a zborurilor, inclusiv a serviciului de informare a zborurilor al aerodromului (AFIS), furnizorul de servicii de trafic aerian trebuie să asigure mijloace de înregistrare pe toate aceste canale de comunicații aer-sol, cu excepția unor prevederi contrare ale autorității competente.”; |
| --- | --- |

(d)

Atunci când se utilizează comunicații directe bidirecționale aer-sol prin voce sau prin legătură de date pentru furnizarea serviciului de informare a zborurilor, inclusiv a serviciului de informare a zborurilor al aerodromului (AFIS), furnizorul de servicii de trafic aerian trebuie să asigure mijloace de înregistrare pe toate aceste canale de comunicații aer-sol, cu excepția unor prevederi contrare ale autorității competente.”;

| (b) | punctul ATS.OR.415 se înlocuiește cu următorul text:

  „
  ATS.OR.415 Serviciul mobil aeronautic (comunicații aer-sol) – serviciul de control regional

  Un furnizor de servicii de trafic aerian trebuie să se asigure că:






  (a) | mijloacele de comunicații aer-sol permit efectuarea de comunicații bidirecționale prin voce între o unitate care furnizează serviciul de control regional și aeronavele echipate corespunzător care zboară oriunde în regiunea sau regiunile de control și |
| --- | --- | --- |

(b)

punctul ATS.OR.415 se înlocuiește cu următorul text:

„
  ATS.OR.415 Serviciul mobil aeronautic (comunicații aer-sol) – serviciul de control regional

Un furnizor de servicii de trafic aerian trebuie să se asigure că:

(a)

mijloacele de comunicații aer-sol permit efectuarea de comunicații bidirecționale prin voce între o unitate care furnizează serviciul de control regional și aeronavele echipate corespunzător care zboară oriunde în regiunea sau regiunile de control și

| (b) | mijloacele de comunicații aer-sol permit efectuarea de comunicații de date bidirecționale între o unitate care furnizează servicii de control regional și aeronavele echipate în mod corespunzător care zboară în spațiul aerian menționat la punctul AUR.COM.2001 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1770 al Comisiei (*4), pentru a opera serviciile de legături de date menționate la punctul AUR.COM.2005 punctul 1 litera (a) din regulamentul de punere în aplicare respectiv. |
| --- | --- |

(b)

mijloacele de comunicații aer-sol permit efectuarea de comunicații de date bidirecționale între o unitate care furnizează servicii de control regional și aeronavele echipate în mod corespunzător care zboară în spațiul aerian menționat la punctul AUR.COM.2001 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1770 al Comisiei (*4), pentru a opera serviciile de legături de date menționate la punctul AUR.COM.2005 punctul 1 litera (a) din regulamentul de punere în aplicare respectiv.

(*4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1770 al Comisiei din 12 septembrie 2023 de stabilire a dispozițiilor privind echipamentele de aeronave necesare pentru utilizarea spațiului aerian al cerului unic european și a regulilor de operare legate de utilizarea spațiului aerian al cerului unic european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 29/2009 și a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 1206/2011, (UE) nr. 1207/2011 și (UE) nr. 1079/2012 (JO L 228, 15.9.2023, p. 39)”;"

| (c) | punctul ATS.OR.430 se înlocuiește cu următorul text:

  „
  ATS.OR.430 Serviciul aeronautic fix (comunicații sol-sol) – generalități







  (a) | Furnizorul de servicii de trafic aerian trebuie să se asigure că, în cadrul comunicațiilor sol-sol efectuate în scopul furnizării de servicii de trafic aerian, se utilizează comunicații directe prin voce și/sau legături de date. |
| --- | --- | --- |

(c)

punctul ATS.OR.430 se înlocuiește cu următorul text:

„
  ATS.OR.430 Serviciul aeronautic fix (comunicații sol-sol) – generalități

(a)

Furnizorul de servicii de trafic aerian trebuie să se asigure că, în cadrul comunicațiilor sol-sol efectuate în scopul furnizării de servicii de trafic aerian, se utilizează comunicații directe prin voce și/sau legături de date.

| (b) | Atunci când comunicațiile în scopul coordonării ATC sunt sprijinite de automatizare, furnizorul de servicii de trafic aerian trebuie să se asigure că:






  1. | sunt implementate mijloace adecvate pentru a primi, stoca, prelucra, extrage și afișa în mod automat, și pentru a transmite informațiile de zbor relevante; |
| --- | --- | --- |

(b)

Atunci când comunicațiile în scopul coordonării ATC sunt sprijinite de automatizare, furnizorul de servicii de trafic aerian trebuie să se asigure că:

1.

sunt implementate mijloace adecvate pentru a primi, stoca, prelucra, extrage și afișa în mod automat, și pentru a transmite informațiile de zbor relevante;

| 2. | defecțiunile sau anomaliile survenite în contextul unei astfel de coordonări automatizate sunt prezentate în mod clar controlorului sau controlorilor de trafic aerian responsabili cu coordonarea zborurilor de la o unitate care efectuează transferul; |
| --- | --- |

2.

defecțiunile sau anomaliile survenite în contextul unei astfel de coordonări automatizate sunt prezentate în mod clar controlorului sau controlorilor de trafic aerian responsabili cu coordonarea zborurilor de la o unitate care efectuează transferul;

| 3. | avertismentele legate de schimbul de informații din sistem sunt prezentate posturilor de lucru relevante; |
| --- | --- |

3.

avertismentele legate de schimbul de informații din sistem sunt prezentate posturilor de lucru relevante;

| 4. | informațiile cu privire la procesele de schimb de informații relevante din sistem sunt furnizate controlorilor de trafic aerian; |
| --- | --- |

4.

informațiile cu privire la procesele de schimb de informații relevante din sistem sunt furnizate controlorilor de trafic aerian;

| 5. | controlorilor de trafic aerian li se pun la dispoziție mijloacele de modificare a informațiilor de zbor schimbate.”; |
| --- | --- |

5.

controlorilor de trafic aerian li se pun la dispoziție mijloacele de modificare a informațiilor de zbor schimbate.”;

| (d) | se introduce următorul punct ATS.OR.446:

  „
  ATS.OR.446 Date de supraveghere







  (a) | Furnizorii de servicii de trafic aerian trebuie să nu utilizeze date de la interogatoarele în mod S care operează sub responsabilitatea unei țări terțe, dacă alocarea codurilor de interogator nu a fost coordonată. |
| --- | --- | --- |

(d)

se introduce următorul punct ATS.OR.446:

„
  ATS.OR.446 Date de supraveghere

(a)

Furnizorii de servicii de trafic aerian trebuie să nu utilizeze date de la interogatoarele în mod S care operează sub responsabilitatea unei țări terțe, dacă alocarea codurilor de interogator nu a fost coordonată.

| (b) | Furnizorii de servicii de trafic aerian trebuie să se asigure că sunt implementate capacitățile necesare pentru a permite controlorilor de trafic aerian să stabilească identificarea individuală a aeronavelor utilizând caracteristica de identificare a aeronavelor printr-un semnal de răspuns, astfel cum se specifică în apendicele 1. |
| --- | --- |

(b)

Furnizorii de servicii de trafic aerian trebuie să se asigure că sunt implementate capacitățile necesare pentru a permite controlorilor de trafic aerian să stabilească identificarea individuală a aeronavelor utilizând caracteristica de identificare a aeronavelor printr-un semnal de răspuns, astfel cum se specifică în apendicele 1.

| (c) | Furnizorii de servicii de trafic aerian trebuie să asigure continuitatea operațiunilor în interiorul spațiului aerian aflat sub responsabilitatea lor, precum și la limita cu spațiile aeriene adiacente, prin aplicarea cerințelor minime adecvate pentru separarea aeronavelor.”; |
| --- | --- |

(c)

Furnizorii de servicii de trafic aerian trebuie să asigure continuitatea operațiunilor în interiorul spațiului aerian aflat sub responsabilitatea lor, precum și la limita cu spațiile aeriene adiacente, prin aplicarea cerințelor minime adecvate pentru separarea aeronavelor.”;

| (e) | la punctul ATS.TR.230 se adaugă litera (c) cu următorul text:






  „(c) | Coordonarea transferului de control între unitățile care furnizează servicii de control regional în cadrul regiunii EUR a OACI sau, dacă s-a convenit astfel, cu sau între alte unități de control al traficului aerian, trebuie să fie sprijinită de procesele automatizate definite în apendicele 2.”; |
| --- | --- | --- |

(e)

la punctul ATS.TR.230 se adaugă litera (c) cu următorul text:

„(c)

Coordonarea transferului de control între unitățile care furnizează servicii de control regional în cadrul regiunii EUR a OACI sau, dacă s-a convenit astfel, cu sau între alte unități de control al traficului aerian, trebuie să fie sprijinită de procesele automatizate definite în apendicele 2.”;

| (f) | se adaugă următoarele apendice 1 și 2:


  „Apendicele 1

  Identificarea aeronavelor individuale prin utilizarea caracteristicii de identificare a aeronavei printr-un semnal de răspuns, astfel cum se prevede la punctul ATS.OR.446 litera (b)

  Caracteristica de identificare a aeronavei printr-un semnal de răspuns se utilizează pentru a se stabili identificarea individuală a aeronavei, după cum urmează:






  (a) | Furnizorul de servicii de trafic aerian trebuie să declare administratorului de rețea volumele de spațiu aerian în care se stabilește identificarea individuală a aeronavelor utilizând caracteristica de identificare a aeronavei printr-un semnal de răspuns. |
| --- | --- | --- |

(f)

se adaugă următoarele apendice 1 și 2:

„Apendicele 1

Identificarea aeronavelor individuale prin utilizarea caracteristicii de identificare a aeronavei printr-un semnal de răspuns, astfel cum se prevede la punctul ATS.OR.446 litera (b)

Caracteristica de identificare a aeronavei printr-un semnal de răspuns se utilizează pentru a se stabili identificarea individuală a aeronavei, după cum urmează:

(a)

Furnizorul de servicii de trafic aerian trebuie să declare administratorului de rețea volumele de spațiu aerian în care se stabilește identificarea individuală a aeronavelor utilizând caracteristica de identificare a aeronavei printr-un semnal de răspuns.

| (b) | Codul SSR de vizibilitate A1000 se alocă aeronavelor în cazul cărora identificarea individuală a aeronavei este stabilită prin utilizarea funcției de identificare a aeronavei printr-un semnal de răspuns. |
| --- | --- |

(b)

Codul SSR de vizibilitate A1000 se alocă aeronavelor în cazul cărora identificarea individuală a aeronavei este stabilită prin utilizarea funcției de identificare a aeronavei printr-un semnal de răspuns.

| (c) | Cu excepția cazului în care se aplică una dintre condițiile prevăzute la litera (d), codul SSR de vizibilitate A1000 se alocă aeronavelor la decolare sau aeronavelor pentru care, în conformitate cu litera (g), este necesară o modificare a codului, atunci când se aplică următoarele condiții:






  1. | identificarea aeronavei printr-un semnal de răspuns coincide cu înregistrarea corespunzătoare din planul de zbor pentru aeronava respectivă; |
| --- | --- | --- |

(c)

Cu excepția cazului în care se aplică una dintre condițiile prevăzute la litera (d), codul SSR de vizibilitate A1000 se alocă aeronavelor la decolare sau aeronavelor pentru care, în conformitate cu litera (g), este necesară o modificare a codului, atunci când se aplică următoarele condiții:

1.

identificarea aeronavei printr-un semnal de răspuns coincide cu înregistrarea corespunzătoare din planul de zbor pentru aeronava respectivă;

| 2. | administratorul de rețea a comunicat faptul că respectiva aeronavă este eligibilă pentru alocarea codului SSR de vizibilitate A1000. |
| --- | --- |

2.

administratorul de rețea a comunicat faptul că respectiva aeronavă este eligibilă pentru alocarea codului SSR de vizibilitate A1000.

| (d) | Codul SSR de vizibilitate A1000 nu se alocă aeronavelor menționate la litera (c) dacă se aplică oricare dintre următoarele condiții:






  1. | un furnizor de servicii de navigație aeriană care se confruntă cu întreruperi neplanificate în funcționarea senzorilor de supraveghere de la sol a adoptat măsuri de urgență care necesită alocarea de coduri SSR discrete aeronavelor; |
| --- | --- | --- |

(d)

Codul SSR de vizibilitate A1000 nu se alocă aeronavelor menționate la litera (c) dacă se aplică oricare dintre următoarele condiții:

1.

un furnizor de servicii de navigație aeriană care se confruntă cu întreruperi neplanificate în funcționarea senzorilor de supraveghere de la sol a adoptat măsuri de urgență care necesită alocarea de coduri SSR discrete aeronavelor;

| 2. | s-au adoptat măsuri militare de urgență cu caracter excepțional care impun furnizorilor de servicii de navigație aeriană să aloce coduri SSR discrete aeronavelor; |
| --- | --- |

2.

s-au adoptat măsuri militare de urgență cu caracter excepțional care impun furnizorilor de servicii de navigație aeriană să aloce coduri SSR discrete aeronavelor;

| 3. | o aeronavă eligibilă pentru alocarea codului SSR de vizibilitate A1000 stabilit în conformitate cu litera (c) iese sau este deviată în afara volumului de spațiu aerian menționat la litera (a). |
| --- | --- |

3.

o aeronavă eligibilă pentru alocarea codului SSR de vizibilitate A1000 stabilit în conformitate cu litera (c) iese sau este deviată în afara volumului de spațiu aerian menționat la litera (a).

| (e) | Aeronavelor cărora nu li s-a alocat codul SSR de vizibilitate A1000 prevăzut la litera (c) trebuie să li se aloce un cod SSR care să fie conform cu o listă de alocare a codurilor convenită de statele membre în concertare cu țările terțe. |
| --- | --- |

(e)

Aeronavelor cărora nu li s-a alocat codul SSR de vizibilitate A1000 prevăzut la litera (c) trebuie să li se aloce un cod SSR care să fie conform cu o listă de alocare a codurilor convenită de statele membre în concertare cu țările terțe.

| (f) | Atunci când unei aeronave i s-a alocat un cod SSR, se efectuează în cel mai scurt timp posibil o verificare care să confirme că pilotul a selectat un cod SSR identic cu cel alocat zborului. |
| --- | --- |

(f)

Atunci când unei aeronave i s-a alocat un cod SSR, se efectuează în cel mai scurt timp posibil o verificare care să confirme că pilotul a selectat un cod SSR identic cu cel alocat zborului.

| (g) | Codurile SSR alocate aeronavelor transferate de la furnizorii de servicii de trafic aerian din statele învecinate trebuie să fie automat verificate pentru a se vedea dacă alocările pot fi păstrate în conformitate cu o listă de alocare a codurilor convenită de statele membre în concertare cu țările terțe. |
| --- | --- |

(g)

Codurile SSR alocate aeronavelor transferate de la furnizorii de servicii de trafic aerian din statele învecinate trebuie să fie automat verificate pentru a se vedea dacă alocările pot fi păstrate în conformitate cu o listă de alocare a codurilor convenită de statele membre în concertare cu țările terțe.

| (h) | Cu furnizorii învecinați de servicii de navigație aeriană care realizează identificarea individuală a aeronavelor prin coduri SSR discrete trebuie să se încheie acorduri formale care să cuprindă cel puțin:






  1. | o obligație pentru furnizorii de servicii de navigație aeriană învecinați de a transfera aeronave cu coduri SSR discrete verificate, alocate în conformitate cu o listă de alocare a codurilor convenită de statele membre în concertare cu țările terțe; |
| --- | --- | --- |

(h)

Cu furnizorii învecinați de servicii de navigație aeriană care realizează identificarea individuală a aeronavelor prin coduri SSR discrete trebuie să se încheie acorduri formale care să cuprindă cel puțin:

1.

o obligație pentru furnizorii de servicii de navigație aeriană învecinați de a transfera aeronave cu coduri SSR discrete verificate, alocate în conformitate cu o listă de alocare a codurilor convenită de statele membre în concertare cu țările terțe;

| 2. | o obligație de a informa unitățile acceptante cu privire la orice nereguli observate în funcționarea componentelor sistemelor de supraveghere aeropurtate. |
| --- | --- |

2.

o obligație de a informa unitățile acceptante cu privire la orice nereguli observate în funcționarea componentelor sistemelor de supraveghere aeropurtate.

| (i) | Furnizorii de servicii de trafic aerian trebuie să se asigure că alocarea de coduri SSR discrete, în conformitate cu o listă de alocare a codurilor convenită de statele membre în concertare cu țările terțe pentru a stabili identificarea individuală a aeronavelor, se conformează următoarelor prevederi:






  1. | codurile SSR se alocă automat aeronavelor în conformitate cu o listă de alocare a codurilor convenită de statele membre în concertare cu țările terțe; |
| --- | --- | --- |

(i)

Furnizorii de servicii de trafic aerian trebuie să se asigure că alocarea de coduri SSR discrete, în conformitate cu o listă de alocare a codurilor convenită de statele membre în concertare cu țările terțe pentru a stabili identificarea individuală a aeronavelor, se conformează următoarelor prevederi:

1.

codurile SSR se alocă automat aeronavelor în conformitate cu o listă de alocare a codurilor convenită de statele membre în concertare cu țările terțe;

| 2. | codurile SSR alocate aeronavelor transferate de la furnizorii de servicii de navigație aeriană din statele învecinate sunt verificate pentru a se vedea dacă alocările pot fi păstrate în conformitate cu o listă de alocare a codurilor convenită de statele membre în concertare cu țările terțe. |
| --- | --- |

2.

codurile SSR alocate aeronavelor transferate de la furnizorii de servicii de navigație aeriană din statele învecinate sunt verificate pentru a se vedea dacă alocările pot fi păstrate în conformitate cu o listă de alocare a codurilor convenită de statele membre în concertare cu țările terțe.

| 3. | codurile SSR sunt clasificate în categorii diferite pentru a permite alocarea diferențiată a codurilor; |
| --- | --- |

3.

codurile SSR sunt clasificate în categorii diferite pentru a permite alocarea diferențiată a codurilor;

| 4. | codurile SSR din diferitele categorii menționate la subpunctul 3 sunt alocate în funcție de direcțiile zborurilor; |
| --- | --- |

4.

codurile SSR din diferitele categorii menționate la subpunctul 3 sunt alocate în funcție de direcțiile zborurilor;

| 5. | în cazul zborurilor efectuate în direcții care nu intră în conflict este posibilă efectuarea de alocări multiple simultane ale aceluiași cod SSR. |
| --- | --- |

5.

în cazul zborurilor efectuate în direcții care nu intră în conflict este posibilă efectuarea de alocări multiple simultane ale aceluiași cod SSR.

| 6. | controlorii sunt informați automat atunci când alocarea codurilor SSR este duplicată în mod neintenționat. |
| --- | --- |

6.

controlorii sunt informați automat atunci când alocarea codurilor SSR este duplicată în mod neintenționat.

Apendicele 2

Procese care trebuie implementate pentru coordonarea automată conform cerințelor de la punctul ATS.TR.230 litera (c)

| A. | Procesele obligatorii care trebuie implementate între unitățile care furnizează servicii de control regional sau, atunci când s-a convenit astfel, cu sau între alte unități de control al traficului aerian, sunt următoarele:






  (a) | Notificare






  1. | Informațiile de zbor care fac obiectul procesului de notificare trebuie să includă cel puțin următoarele elemente:






  (i) | identificarea aeronavei; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

A.

Procesele obligatorii care trebuie implementate între unitățile care furnizează servicii de control regional sau, atunci când s-a convenit astfel, cu sau între alte unități de control al traficului aerian, sunt următoarele:

(a)

Notificare

1.

Informațiile de zbor care fac obiectul procesului de notificare trebuie să includă cel puțin următoarele elemente:

(i)

identificarea aeronavei;

| (ii) | modul și codul SSR (dacă este cazul); |
| --- | --- |

(ii)

modul și codul SSR (dacă este cazul);

| (iii) | aerodromul de plecare; |
| --- | --- |

(iii)

aerodromul de plecare;

| (iv) | datele de estimare; |
| --- | --- |

(iv)

datele de estimare;

| (v) | aerodromul de destinație; |
| --- | --- |

(v)

aerodromul de destinație;

| (vi) | numărul și tipul aeronavei; |
| --- | --- |

(vi)

numărul și tipul aeronavei;

| (vii) | tipul de zbor; |
| --- | --- |

(vii)

tipul de zbor;

| (viii) | capacitatea și starea echipamentelor. |
| --- | --- |

(viii)

capacitatea și starea echipamentelor.

| 2. | Conținutul legat de informațiile privind «capacitatea și starea echipamentelor» trebuie să includă cel puțin nivelurile minime ale reducerii eșalonării verticale („RSVM”) și capacitatea de a utiliza un ecart între canale de 8,33 kHz. În conformitate cu scrisorile de acord, pot fi incluse și alte elemente. |
| --- | --- |

2.

Conținutul legat de informațiile privind «capacitatea și starea echipamentelor» trebuie să includă cel puțin nivelurile minime ale reducerii eșalonării verticale („RSVM”) și capacitatea de a utiliza un ecart între canale de 8,33 kHz. În conformitate cu scrisorile de acord, pot fi incluse și alte elemente.

| 3. | Procesele de notificare se efectuează cel puțin o dată pentru fiecare zbor eligibil, planificat să traverseze limite, cu excepția cazului în care zborul face obiectul unui proces de notificare și de coordonare înainte de plecare. |
| --- | --- |

3.

Procesele de notificare se efectuează cel puțin o dată pentru fiecare zbor eligibil, planificat să traverseze limite, cu excepția cazului în care zborul face obiectul unui proces de notificare și de coordonare înainte de plecare.

| 4. | Criteriile de eligibilitate pentru notificarea zborurilor care traversează limite trebuie să fie conforme cu scrisorile de acord. |
| --- | --- |

4.

Criteriile de eligibilitate pentru notificarea zborurilor care traversează limite trebuie să fie conforme cu scrisorile de acord.

| 5. | În cazul în care procesul de notificare nu poate fi efectuat în limitele unei perioade de timp convenite bilateral înainte de procesul de coordonare inițială, el trebuie integrat în procesul de coordonare inițială. |
| --- | --- |

5.

În cazul în care procesul de notificare nu poate fi efectuat în limitele unei perioade de timp convenite bilateral înainte de procesul de coordonare inițială, el trebuie integrat în procesul de coordonare inițială.

| 6. | Atunci când este executat, procesul de notificare trebuie să preceadă procesul de coordonare inițială. |
| --- | --- |

6.

Atunci când este executat, procesul de notificare trebuie să preceadă procesul de coordonare inițială.

| 7. | Procesul de notificare trebuie repetat de fiecare dată când, înainte de procesul de coordonare inițială, survine o modificare a oricăreia dintre următoarele date:






  (i) | punctul de coordonare (COP); |
| --- | --- | --- |

7.

Procesul de notificare trebuie repetat de fiecare dată când, înainte de procesul de coordonare inițială, survine o modificare a oricăreia dintre următoarele date:

(i)

punctul de coordonare (COP);

| (ii) | codul SSR prevăzut la transferul punctului de control; |
| --- | --- |

(ii)

codul SSR prevăzut la transferul punctului de control;

| (iii) | aerodromul de destinație; |
| --- | --- |

(iii)

aerodromul de destinație;

| (iv) | tipul de aeronavă; |
| --- | --- |

(iv)

tipul de aeronavă;

| (v) | capacitatea și starea echipamentelor. |
| --- | --- |

(v)

capacitatea și starea echipamentelor.

| 8. | Dacă se identifică o discrepanță între datele transmise și datele corespunzătoare din sistemul de primire sau dacă nu este disponibilă niciun fel de informație care ar necesita o acțiune corectivă la primirea datelor următoare de coordonare inițială, această discrepanță se comunică unui post de lucru adecvat al controlorului în vederea soluționării. |
| --- | --- |

8.

Dacă se identifică o discrepanță între datele transmise și datele corespunzătoare din sistemul de primire sau dacă nu este disponibilă niciun fel de informație care ar necesita o acțiune corectivă la primirea datelor următoare de coordonare inițială, această discrepanță se comunică unui post de lucru adecvat al controlorului în vederea soluționării.

| 9. | Criterii de timp pentru inițierea procesului de notificare:






  (i) | Procesul de notificare se inițiază cu un număr de minute, determinat în conformitate cu un parametru definit, înaintea orei estimate pentru trecerea prin COP. |
| --- | --- | --- |

9.

Criterii de timp pentru inițierea procesului de notificare:

(i)

Procesul de notificare se inițiază cu un număr de minute, determinat în conformitate cu un parametru definit, înaintea orei estimate pentru trecerea prin COP.

| (ii) | Parametrul (parametrii) de notificare se specifică în scrisorile de acord dintre unitățile ATC respective. |
| --- | --- |

(ii)

Parametrul (parametrii) de notificare se specifică în scrisorile de acord dintre unitățile ATC respective.

| (iii) | Parametrul (parametrii) de notificare poate (pot) fi definit (definiți) separat pentru fiecare dintre punctele de coordonare. |
| --- | --- |

(iii)

Parametrul (parametrii) de notificare poate (pot) fi definit (definiți) separat pentru fiecare dintre punctele de coordonare.

| (b) | Coordonare inițială






  1. | Pentru un zbor care face obiectul unei coordonări inițiale, condițiile convenite pentru transferul unui zbor sunt obligatorii din punct de vedere operațional pentru ambele unități de control al traficului aerian, în afara cazului în care coordonarea este anulată sau revizuită. |
| --- | --- | --- |

(b)

Coordonare inițială

1.

Pentru un zbor care face obiectul unei coordonări inițiale, condițiile convenite pentru transferul unui zbor sunt obligatorii din punct de vedere operațional pentru ambele unități de control al traficului aerian, în afara cazului în care coordonarea este anulată sau revizuită.

| 2. | Informațiile privind zborul care face obiectul procesului de coordonare inițială trebuie să includă cel puțin următoarele elemente:






  (i) | identificarea aeronavei; |
| --- | --- | --- |

2.

Informațiile privind zborul care face obiectul procesului de coordonare inițială trebuie să includă cel puțin următoarele elemente:

(i)

identificarea aeronavei;

| (ii) | modul și codul SSR; |
| --- | --- |

(ii)

modul și codul SSR;

| (iii) | aerodromul de plecare; |
| --- | --- |

(iii)

aerodromul de plecare;

| (iv) | datele de estimare; |
| --- | --- |

(iv)

datele de estimare;

| (v) | aerodromul de destinație; |
| --- | --- |

(v)

aerodromul de destinație;

| (vi) | numărul și tipul aeronavei; |
| --- | --- |

(vi)

numărul și tipul aeronavei;

| (vii) | tipul de zbor; |
| --- | --- |

(vii)

tipul de zbor;

| (viii) | capacitatea și starea echipamentelor. |
| --- | --- |

(viii)

capacitatea și starea echipamentelor.

| 3. | Conținutul legat de informațiile privind «capacitatea și starea echipamentelor» trebuie să includă cel puțin RSVM și capacitatea de a utiliza un ecart între canale de 8,33 kHz. În conformitate cu acordurile bilaterale încheiate prin scrisorile de acord, pot fi incluse și alte elemente. |
| --- | --- |

3.

Conținutul legat de informațiile privind «capacitatea și starea echipamentelor» trebuie să includă cel puțin RSVM și capacitatea de a utiliza un ecart între canale de 8,33 kHz. În conformitate cu acordurile bilaterale încheiate prin scrisorile de acord, pot fi incluse și alte elemente.

| 4. | Procesul de coordonare inițială se efectuează pentru toate zborurile eligibile, planificate să traverseze limite. |
| --- | --- |

4.

Procesul de coordonare inițială se efectuează pentru toate zborurile eligibile, planificate să traverseze limite.

| 5. | Criteriile de eligibilitate pentru coordonarea inițială a zborurilor care traversează limite trebuie să fie conforme cu scrisorile de acord. |
| --- | --- |

5.

Criteriile de eligibilitate pentru coordonarea inițială a zborurilor care traversează limite trebuie să fie conforme cu scrisorile de acord.

| 6. | Dacă nu a fost deja inițiat manual, procesul de coordonare inițială se inițiază automat, în conformitate cu scrisorile de acord:






  (i) | cu o perioadă de timp convenită bilateral înainte de ora prevăzută pentru trecerea prin punctul de coordonare sau |
| --- | --- | --- |

6.

Dacă nu a fost deja inițiat manual, procesul de coordonare inițială se inițiază automat, în conformitate cu scrisorile de acord:

(i)

cu o perioadă de timp convenită bilateral înainte de ora prevăzută pentru trecerea prin punctul de coordonare sau

| (ii) | la momentul în care zborul se află la o distanță convenită bilateral față de punctul de coordonare. |
| --- | --- |

(ii)

la momentul în care zborul se află la o distanță convenită bilateral față de punctul de coordonare.

| 7. | Procesul de coordonare inițială a unui zbor se efectuează o singură dată, cu excepția cazului în care se inițiază procesul de anulare a coordonării. |
| --- | --- |

7.

Procesul de coordonare inițială a unui zbor se efectuează o singură dată, cu excepția cazului în care se inițiază procesul de anulare a coordonării.

| 8. | În urma unui proces de anulare a coordonării, procesul de coordonare inițială poată fi inițiat din nou cu aceeași unitate. |
| --- | --- |

8.

În urma unui proces de anulare a coordonării, procesul de coordonare inițială poată fi inițiat din nou cu aceeași unitate.

| 9. | Finalizarea procesului de coordonare inițială, inclusiv confirmarea de la unitatea primitoare, se comunică unității care face transferul – în acel moment, zborul este considerat «coordonat». |
| --- | --- |

9.

Finalizarea procesului de coordonare inițială, inclusiv confirmarea de la unitatea primitoare, se comunică unității care face transferul – în acel moment, zborul este considerat «coordonat».

| 10. | În cazul în care nu este confirmată finalizarea procesului de coordonare inițială, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru al controlorului care răspunde de coordonarea zborurilor din cadrul unității care efectuează transferul. |
| --- | --- |

10.

În cazul în care nu este confirmată finalizarea procesului de coordonare inițială, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru al controlorului care răspunde de coordonarea zborurilor din cadrul unității care efectuează transferul.

| 11. | Informațiile referitoare la coordonarea inițială trebuie puse la dispoziția postului de lucru adecvat al controlorului din unitatea primitoare. |
| --- | --- |

11.

Informațiile referitoare la coordonarea inițială trebuie puse la dispoziția postului de lucru adecvat al controlorului din unitatea primitoare.

| (c) | Revizuirea coordonării






  1. | Procesul de revizuire a coordonării trebuie să asigure legătura cu zborul coordonat anterior. |
| --- | --- | --- |

(c)

Revizuirea coordonării

1.

Procesul de revizuire a coordonării trebuie să asigure legătura cu zborul coordonat anterior.

| 2. | Pentru un zbor care face obiectul unui proces de revizuire a coordonării, condițiile convenite pentru transferul unui zbor sunt obligatorii din punct de vedere operațional pentru ambele unități de control al traficului aerian, în afara cazului în care coordonarea este anulată sau condițiile fac obiectul unei revizuiri suplimentare. |
| --- | --- |

2.

Pentru un zbor care face obiectul unui proces de revizuire a coordonării, condițiile convenite pentru transferul unui zbor sunt obligatorii din punct de vedere operațional pentru ambele unități de control al traficului aerian, în afara cazului în care coordonarea este anulată sau condițiile fac obiectul unei revizuiri suplimentare.

| 3. | Procesul de revizuire a coordonării trebuie să furnizeze următoarele informații, în cazul în care ele s-au modificat:






  (i) | modul și codul SSR; |
| --- | --- | --- |

3.

Procesul de revizuire a coordonării trebuie să furnizeze următoarele informații, în cazul în care ele s-au modificat:

(i)

modul și codul SSR;

| (ii) | timpul și nivelul de zbor estimat; |
| --- | --- |

(ii)

timpul și nivelul de zbor estimat;

| (iii) | capacitatea și starea echipamentelor. |
| --- | --- |

(iii)

capacitatea și starea echipamentelor.

| 4. | Dacă există acorduri bilaterale în acest sens, datele privind revizuirea coordonării trebuie să furnizeze următoarele informații, în cazul în care ele s-au modificat:






  (i) | punctul de coordonare; |
| --- | --- | --- |

4.

Dacă există acorduri bilaterale în acest sens, datele privind revizuirea coordonării trebuie să furnizeze următoarele informații, în cazul în care ele s-au modificat:

(i)

punctul de coordonare;

| (ii) | ruta. |
| --- | --- |

(ii)

ruta.

| 5. | Procesul de revizuire a coordonării poate avea loc o dată sau de mai multe ori cu unitatea cu care se coordonează la acel moment un zbor. |
| --- | --- |

5.

Procesul de revizuire a coordonării poate avea loc o dată sau de mai multe ori cu unitatea cu care se coordonează la acel moment un zbor.

| 6. | Procesul de revizuire a coordonării trebuie să aibă loc atunci când:






  (i) | ora estimată pentru trecerea prin punctul de coordonare diferă de cea furnizată anterior cu o valoare care o depășește pe cea convenită bilateral; |
| --- | --- | --- |

6.

Procesul de revizuire a coordonării trebuie să aibă loc atunci când:

(i)

ora estimată pentru trecerea prin punctul de coordonare diferă de cea furnizată anterior cu o valoare care o depășește pe cea convenită bilateral;

| (ii) | nivelul (nivelurile) de transfer, codul SSR sau capacitatea și starea echipamentelor diferă de cele indicate anterior. |
| --- | --- |

(ii)

nivelul (nivelurile) de transfer, codul SSR sau capacitatea și starea echipamentelor diferă de cele indicate anterior.

| 7. | Dacă s-a convenit în mod bilateral, procesul de revizuire a coordonării trebuie să aibă loc de fiecare dată când survine o modificare a:






  (i) | punctului de coordonare; |
| --- | --- | --- |

7.

Dacă s-a convenit în mod bilateral, procesul de revizuire a coordonării trebuie să aibă loc de fiecare dată când survine o modificare a:

(i)

punctului de coordonare;

| (ii) | rutei. |
| --- | --- |

(ii)

rutei.

| 8. | Finalizarea procesului de revizuire a coordonării, inclusiv confirmarea de la unitatea primitoare, se comunică unității care face transferul. |
| --- | --- |

8.

Finalizarea procesului de revizuire a coordonării, inclusiv confirmarea de la unitatea primitoare, se comunică unității care face transferul.

| 9. | În cazul în care nu este confirmată finalizarea procesului de revizuire a coordonării, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru al controlorului responsabil cu coordonarea zborurilor din cadrul unității care efectuează transferul. |
| --- | --- |

9.

În cazul în care nu este confirmată finalizarea procesului de revizuire a coordonării, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru al controlorului responsabil cu coordonarea zborurilor din cadrul unității care efectuează transferul.

| 10. | Procesul de revizuire a coordonării trebuie să aibă loc imediat după introducerea sau actualizarea datelor pertinente. |
| --- | --- |

10.

Procesul de revizuire a coordonării trebuie să aibă loc imediat după introducerea sau actualizarea datelor pertinente.

| 11. | Procesul de revizuire a coordonării este inhibat atunci când zborul se află la o distanță în timp sau în spațiu, convenită bilateral, față de punctul de transfer al controlului, în conformitate cu scrisorile de acord. |
| --- | --- |

11.

Procesul de revizuire a coordonării este inhibat atunci când zborul se află la o distanță în timp sau în spațiu, convenită bilateral, față de punctul de transfer al controlului, în conformitate cu scrisorile de acord.

| 12. | Informațiile referitoare la revizuirea coordonării trebuie puse la dispoziția postului de lucru adecvat al controlorului din unitatea primitoare. |
| --- | --- |

12.

Informațiile referitoare la revizuirea coordonării trebuie puse la dispoziția postului de lucru adecvat al controlorului din unitatea primitoare.

| 13. | Dacă finalizarea procesului de revizuire a coordonării nu este confirmată în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, unitatea care face transferul trebuie să inițieze o coordonare verbală. |
| --- | --- |

13.

Dacă finalizarea procesului de revizuire a coordonării nu este confirmată în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, unitatea care face transferul trebuie să inițieze o coordonare verbală.

| (d) | Anularea coordonării






  1. | Procesul de anulare a coordonării trebuie să asigure legătura cu procesul de notificare sau de coordonare precedentă care se anulează. |
| --- | --- | --- |

(d)

Anularea coordonării

1.

Procesul de anulare a coordonării trebuie să asigure legătura cu procesul de notificare sau de coordonare precedentă care se anulează.

| 2. | Procesul de anulare a coordonării are loc cu o unitate pentru un zbor coordonat atunci când:






  (i) | unitatea nu mai este unitatea următoare în ordinea de coordonare; |
| --- | --- | --- |

2.

Procesul de anulare a coordonării are loc cu o unitate pentru un zbor coordonat atunci când:

(i)

unitatea nu mai este unitatea următoare în ordinea de coordonare;

| (ii) | planul de zbor este anulat în unitatea care face transferul, iar coordonarea nu mai este relevantă; |
| --- | --- |

(ii)

planul de zbor este anulat în unitatea care face transferul, iar coordonarea nu mai este relevantă;

| (iii) | de la unitatea precedentă se primește o informație de anulare a coordonării, referitoare la zborul respectiv. |
| --- | --- |

(iii)

de la unitatea precedentă se primește o informație de anulare a coordonării, referitoare la zborul respectiv.

| 3. | Procesul de anulare a coordonării poate avea loc cu o unitate pentru un zbor notificat atunci când:






  (i) | unitatea nu mai este unitatea următoare în ordinea de coordonare; |
| --- | --- | --- |

3.

Procesul de anulare a coordonării poate avea loc cu o unitate pentru un zbor notificat atunci când:

(i)

unitatea nu mai este unitatea următoare în ordinea de coordonare;

| (ii) | planul de zbor este anulat în unitatea care face transferul, iar coordonarea nu mai este relevantă; |
| --- | --- |

(ii)

planul de zbor este anulat în unitatea care face transferul, iar coordonarea nu mai este relevantă;

| (iii) | de la unitatea precedentă se primește o informație de anulare a coordonării, referitoare la zborul respectiv; |
| --- | --- |

(iii)

de la unitatea precedentă se primește o informație de anulare a coordonării, referitoare la zborul respectiv;

| (iv) | zborul este întârziat pe rută și nu se poate stabili în mod automat o estimare revizuită. |
| --- | --- |

(iv)

zborul este întârziat pe rută și nu se poate stabili în mod automat o estimare revizuită.

| 4. | Finalizarea procesului de anulare a coordonării, inclusiv confirmarea de la unitatea primitoare, se comunică unității care face transferul. |
| --- | --- |

4.

Finalizarea procesului de anulare a coordonării, inclusiv confirmarea de la unitatea primitoare, se comunică unității care face transferul.

| 5. | În cazul în care nu este confirmată finalizarea procesului de anulare a coordonării, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru al controlorului care răspunde de coordonarea zborurilor din cadrul unității care efectuează transferul. |
| --- | --- |

5.

În cazul în care nu este confirmată finalizarea procesului de anulare a coordonării, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru al controlorului care răspunde de coordonarea zborurilor din cadrul unității care efectuează transferul.

| 6. | Procesul de anulare a coordonării se pune la dispoziția postului de lucru adecvat al controlorului din unitatea notificată sau din unitatea cu care se anulează coordonarea. |
| --- | --- |

6.

Procesul de anulare a coordonării se pune la dispoziția postului de lucru adecvat al controlorului din unitatea notificată sau din unitatea cu care se anulează coordonarea.

| 7. | Dacă finalizarea procesului de anulare a coordonării nu este confirmată în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, unitatea care face transferul trebuie să inițieze o coordonare verbală. |
| --- | --- |

7.

Dacă finalizarea procesului de anulare a coordonării nu este confirmată în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, unitatea care face transferul trebuie să inițieze o coordonare verbală.

| (e) | Date de zbor de bază






  1. | Informațiile care fac obiectul procesului privind datele de zbor de bază trebuie să cuprindă cel puțin următoarele elemente:






  (i) | identificarea aeronavei; |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

Date de zbor de bază

1.

Informațiile care fac obiectul procesului privind datele de zbor de bază trebuie să cuprindă cel puțin următoarele elemente:

(i)

identificarea aeronavei;

| (ii) | modul și codul SSR. |
| --- | --- |

(ii)

modul și codul SSR.

| 2. | Toate informațiile suplimentare furnizate de procesul privind datele de zbor de bază trebuie să facă obiectul unui acord bilateral. |
| --- | --- |

2.

Toate informațiile suplimentare furnizate de procesul privind datele de zbor de bază trebuie să facă obiectul unui acord bilateral.

| 3. | Procesul privind datele de zbor de bază se execută în mod automat pentru fiecare zbor eligibil. |
| --- | --- |

3.

Procesul privind datele de zbor de bază se execută în mod automat pentru fiecare zbor eligibil.

| 4. | Criteriile de eligibilitate pentru datele de zbor de bază trebuie să fie în conformitate cu scrisorile de acord. |
| --- | --- |

4.

Criteriile de eligibilitate pentru datele de zbor de bază trebuie să fie în conformitate cu scrisorile de acord.

| 5. | Finalizarea procesului privind datele de zbor de bază, inclusiv confirmarea de la unitatea primitoare, se comunică unității care furnizează datele. |
| --- | --- |

5.

Finalizarea procesului privind datele de zbor de bază, inclusiv confirmarea de la unitatea primitoare, se comunică unității care furnizează datele.

| 6. | Dacă finalizarea procesului privind datele de zbor de bază nu este confirmată, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru adecvat al controlorului din unitatea care furnizează datele. |
| --- | --- |

6.

Dacă finalizarea procesului privind datele de zbor de bază nu este confirmată, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru adecvat al controlorului din unitatea care furnizează datele.

| (f) | Modificarea datelor de zbor de bază






  1. | Procesul de modificare a datelor de zbor de bază trebuie să asigure legătura cu zborul care a făcut anterior obiectul unui proces privind datele de zbor de bază. |
| --- | --- | --- |

(f)

Modificarea datelor de zbor de bază

1.

Procesul de modificare a datelor de zbor de bază trebuie să asigure legătura cu zborul care a făcut anterior obiectul unui proces privind datele de zbor de bază.

| 2. | Orice alte informații legate de procesul modificării datelor de zbor de bază și de criteriile aferente pentru furnizarea lor trebuie să facă obiectul unui acord bilateral. |
| --- | --- |

2.

Orice alte informații legate de procesul modificării datelor de zbor de bază și de criteriile aferente pentru furnizarea lor trebuie să facă obiectul unui acord bilateral.

| 3. | Un proces de modificare a datelor de zbor de bază se efectuează numai pentru un zbor care a fost notificat anterior printr-un proces privind datele de zbor de bază. |
| --- | --- |

3.

Un proces de modificare a datelor de zbor de bază se efectuează numai pentru un zbor care a fost notificat anterior printr-un proces privind datele de zbor de bază.

| 4. | Un proces de modificare a datelor de zbor de bază se inițiază în mod automat în conformitate cu criteriile convenite bilateral. |
| --- | --- |

4.

Un proces de modificare a datelor de zbor de bază se inițiază în mod automat în conformitate cu criteriile convenite bilateral.

| 5. | Finalizarea procesului de modificare a datelor de zbor de bază, inclusiv confirmarea de la unitatea primitoare, se comunică unității care furnizează datele. |
| --- | --- |

5.

Finalizarea procesului de modificare a datelor de zbor de bază, inclusiv confirmarea de la unitatea primitoare, se comunică unității care furnizează datele.

| 6. | Dacă finalizarea procesului de modificare a datelor de zbor de bază nu este confirmată, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru adecvat al controlorului din unitatea care furnizează datele. |
| --- | --- |

6.

Dacă finalizarea procesului de modificare a datelor de zbor de bază nu este confirmată, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru adecvat al controlorului din unitatea care furnizează datele.

| 7. | Informațiile privind modificarea datelor de zbor de bază se pun la dispoziția postului de lucru adecvat al controlorului din unitatea primitoare. |
| --- | --- |

7.

Informațiile privind modificarea datelor de zbor de bază se pun la dispoziția postului de lucru adecvat al controlorului din unitatea primitoare.

| B. | Atunci când unitățile în cauză convin să efectueze notificarea înainte de plecare, procesele de schimbare a frecvenței sau de trecere pe control manual a comunicațiilor sunt următoarele:






  (a) | Notificarea și coordonarea înainte de plecare






  1. | Informațiile care fac obiectul procesului de notificare și coordonare înainte de plecare trebuie să cuprindă cel puțin următoarele elemente:






  (i) | identificarea aeronavei; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

B.

Atunci când unitățile în cauză convin să efectueze notificarea înainte de plecare, procesele de schimbare a frecvenței sau de trecere pe control manual a comunicațiilor sunt următoarele:

(a)

Notificarea și coordonarea înainte de plecare

1.

Informațiile care fac obiectul procesului de notificare și coordonare înainte de plecare trebuie să cuprindă cel puțin următoarele elemente:

(i)

identificarea aeronavei;

| (ii) | modul și codul SSR (dacă este disponibil); |
| --- | --- |

(ii)

modul și codul SSR (dacă este disponibil);

| (iii) | aerodromul de plecare; |
| --- | --- |

(iii)

aerodromul de plecare;

| (iv) | ora estimată a decolării sau datele de estimare, conform celor convenite în mod bilateral; |
| --- | --- |

(iv)

ora estimată a decolării sau datele de estimare, conform celor convenite în mod bilateral;

| (v) | aerodromul de destinație; |
| --- | --- |

(v)

aerodromul de destinație;

| (vi) | numărul și tipul aeronavei. |
| --- | --- |

(vi)

numărul și tipul aeronavei.

| 2. | Informațiile care fac obiectul procesului de notificare și de coordonare înainte de plecare, furnizate de o unitate de control dintr-o regiune de control terminal (TMA) sau de un centru de control regional (ACC), trebuie să cuprindă următoarele elemente:






  (i) | tipul de zbor; |
| --- | --- | --- |

2.

Informațiile care fac obiectul procesului de notificare și de coordonare înainte de plecare, furnizate de o unitate de control dintr-o regiune de control terminal (TMA) sau de un centru de control regional (ACC), trebuie să cuprindă următoarele elemente:

(i)

tipul de zbor;

| (ii) | capacitatea și starea echipamentelor. |
| --- | --- |

(ii)

capacitatea și starea echipamentelor.

| 3. | Conținutul legat de informațiile privind «capacitatea și starea echipamentelor» trebuie să includă cel puțin RSVM și capacitatea de a utiliza un ecart între canale de 8,33 kHz. |
| --- | --- |

3.

Conținutul legat de informațiile privind «capacitatea și starea echipamentelor» trebuie să includă cel puțin RSVM și capacitatea de a utiliza un ecart între canale de 8,33 kHz.

| 4. | Informațiile privind «capacitatea și starea echipamentelor» pot conține și alte elemente convenite bilateral în scrisorile de acord. |
| --- | --- |

4.

Informațiile privind «capacitatea și starea echipamentelor» pot conține și alte elemente convenite bilateral în scrisorile de acord.

| 5. | Procesul de notificare și de coordonare înainte de plecare se efectuează o dată sau de mai multe ori pentru fiecare zbor eligibil planificat să traverseze limite, atunci când timpul de zbor de la plecare până la punctul de coordonare nu este suficient pentru executarea proceselor de coordonare inițială sau de notificare. |
| --- | --- |

5.

Procesul de notificare și de coordonare înainte de plecare se efectuează o dată sau de mai multe ori pentru fiecare zbor eligibil planificat să traverseze limite, atunci când timpul de zbor de la plecare până la punctul de coordonare nu este suficient pentru executarea proceselor de coordonare inițială sau de notificare.

| 6. | Criteriile de eligibilitate pentru notificarea și coordonarea înainte de plecare a zborurilor care traversează limite trebuie să fie în conformitate cu scrisorile de acord. |
| --- | --- |

6.

Criteriile de eligibilitate pentru notificarea și coordonarea înainte de plecare a zborurilor care traversează limite trebuie să fie în conformitate cu scrisorile de acord.

| 7. | Procesul de notificare și coordonare înainte de plecare se repetă de fiecare dată când survine o modificare a oricărui element al datelor care fac obiectul procesului precedent de notificare și coordonare înainte de plecare. |
| --- | --- |

7.

Procesul de notificare și coordonare înainte de plecare se repetă de fiecare dată când survine o modificare a oricărui element al datelor care fac obiectul procesului precedent de notificare și coordonare înainte de plecare.

| 8. | Finalizarea procesului de notificare și de coordonare înainte de plecare, inclusiv confirmarea de la unitatea primitoare, se comunică unității care face transferul. |
| --- | --- |

8.

Finalizarea procesului de notificare și de coordonare înainte de plecare, inclusiv confirmarea de la unitatea primitoare, se comunică unității care face transferul.

| 9. | În cazul în care nu este confirmată finalizarea procesului de notificare și de coordonare înainte de plecare, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru al controlorului care răspunde de notificarea/coordonarea zborurilor din cadrul unității care efectuează transferul. |
| --- | --- |

9.

În cazul în care nu este confirmată finalizarea procesului de notificare și de coordonare înainte de plecare, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru al controlorului care răspunde de notificarea/coordonarea zborurilor din cadrul unității care efectuează transferul.

| 10. | Informațiile privind procesul de notificare și de coordonare înainte de plecare se pun la dispoziția postului de lucru adecvat al controlorului din unitatea notificată. |
| --- | --- |

10.

Informațiile privind procesul de notificare și de coordonare înainte de plecare se pun la dispoziția postului de lucru adecvat al controlorului din unitatea notificată.

| (b) | Schimbarea frecvenței






  1. | Informațiile care fac obiectul procesului de schimbare a frecvenței trebuie să includă identificarea aeronavei și toate datele următoare, dacă sunt disponibile:






  (i) | indicarea autorizării; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Schimbarea frecvenței

1.

Informațiile care fac obiectul procesului de schimbare a frecvenței trebuie să includă identificarea aeronavei și toate datele următoare, dacă sunt disponibile:

(i)

indicarea autorizării;

| (ii) | nivelul de zbor autorizat; |
| --- | --- |

(ii)

nivelul de zbor autorizat;

| (iii) | capul/pista atribuit(ă) sau autorizarea directă; |
| --- | --- |

(iii)

capul/pista atribuit(ă) sau autorizarea directă;

| (iv) | viteza atribuită; |
| --- | --- |

(iv)

viteza atribuită;

| (v) | viteza de urcare/coborâre atribuită. |
| --- | --- |

(v)

viteza de urcare/coborâre atribuită.

| 2. | În cazul în care se convine de comun acord, datele de schimbare a frecvenței trebuie să conțină următoarele elemente:






  (i) | poziția actuală a pistei; |
| --- | --- | --- |

2.

În cazul în care se convine de comun acord, datele de schimbare a frecvenței trebuie să conțină următoarele elemente:

(i)

poziția actuală a pistei;

| (ii) | frecvența care trebuie utilizată. |
| --- | --- |

(ii)

frecvența care trebuie utilizată.

| 3. | Procesul de schimbare a frecvenței se inițiază manual de către controlorul care face transferul. |
| --- | --- |

3.

Procesul de schimbare a frecvenței se inițiază manual de către controlorul care face transferul.

| 4. | Finalizarea procesului de schimbare a frecvenței, inclusiv confirmarea de la unitatea acceptantă, se comunică unității ATC care face transferul. |
| --- | --- |

4.

Finalizarea procesului de schimbare a frecvenței, inclusiv confirmarea de la unitatea acceptantă, se comunică unității ATC care face transferul.

| 5. | Dacă finalizarea procesului de schimbare a frecvenței nu este confirmată, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru adecvat al controlorului din unitatea ATC care face transferul. |
| --- | --- |

5.

Dacă finalizarea procesului de schimbare a frecvenței nu este confirmată, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru adecvat al controlorului din unitatea ATC care face transferul.

| 6. | Informațiile privind schimbarea frecvenței se transmit fără întârziere controlorului acceptant. |
| --- | --- |

6.

Informațiile privind schimbarea frecvenței se transmit fără întârziere controlorului acceptant.

| (c) | Trecerea comunicațiilor pe control manual






  1. | Informațiile care fac obiectul procesului de trecere a comunicațiilor pe control manual trebuie să includă cel puțin identificarea aeronavei. |
| --- | --- | --- |

(c)

Trecerea comunicațiilor pe control manual

1.

Informațiile care fac obiectul procesului de trecere a comunicațiilor pe control manual trebuie să includă cel puțin identificarea aeronavei.

| 2. | Procesul de trecere a comunicațiilor pe control manual se inițiază de către unitatea acceptantă atunci când se stabilesc comunicațiile. |
| --- | --- |

2.

Procesul de trecere a comunicațiilor pe control manual se inițiază de către unitatea acceptantă atunci când se stabilesc comunicațiile.

| 3. | Finalizarea procesului de trecere a comunicațiilor pe control manual, inclusiv confirmarea de la unitatea care face transferul, se comunică unității ATC acceptante. |
| --- | --- |

3.

Finalizarea procesului de trecere a comunicațiilor pe control manual, inclusiv confirmarea de la unitatea care face transferul, se comunică unității ATC acceptante.

| 4. | Dacă finalizarea procesului de trecere a comunicațiilor pe control manual nu este confirmată, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru adecvat al controlorului din unitatea ATC acceptantă. |
| --- | --- |

4.

Dacă finalizarea procesului de trecere a comunicațiilor pe control manual nu este confirmată, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru adecvat al controlorului din unitatea ATC acceptantă.

| 5. | Informațiile privind trecerea comunicațiilor pe control manual se transmit imediat controlorului de la unitatea care face transferul. |
| --- | --- |

5.

Informațiile privind trecerea comunicațiilor pe control manual se transmit imediat controlorului de la unitatea care face transferul.

| (d) | Notificarea intenției de traversare






  1. | Informațiile care fac obiectul procesului de notificare a intenției de traversare trebuie să includă cel puțin:






  (i) | identificarea aeronavei; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

Notificarea intenției de traversare

1.

Informațiile care fac obiectul procesului de notificare a intenției de traversare trebuie să includă cel puțin:

(i)

identificarea aeronavei;

| (ii) | modul și codul SSR; |
| --- | --- |

(ii)

modul și codul SSR;

| (iii) | numărul și tipul aeronavei; |
| --- | --- |

(iii)

numărul și tipul aeronavei;

| (iv) | identificatorul sectorului responsabil; |
| --- | --- |

(iv)

identificatorul sectorului responsabil;

| (v) | ruta de traversare, indicându-se timpul și nivelul de zbor estimate pentru fiecare punct de pe rută. |
| --- | --- |

(v)

ruta de traversare, indicându-se timpul și nivelul de zbor estimate pentru fiecare punct de pe rută.

| 2. | Procesul de notificare a intenției de traversare se inițiază manual de către controlor sau în mod automat, după cum se descrie în scrisorile de acord. |
| --- | --- |

2.

Procesul de notificare a intenției de traversare se inițiază manual de către controlor sau în mod automat, după cum se descrie în scrisorile de acord.

| 3. | Finalizarea procesului de notificare a intenției de traversare, inclusiv confirmarea unității notificate, se comunică unității care efectuează notificarea. |
| --- | --- |

3.

Finalizarea procesului de notificare a intenției de traversare, inclusiv confirmarea unității notificate, se comunică unității care efectuează notificarea.

| 4. | Dacă finalizarea procesului de notificare a intenției de traversare nu este confirmată, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la unitatea care efectuează notificarea. |
| --- | --- |

4.

Dacă finalizarea procesului de notificare a intenției de traversare nu este confirmată, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la unitatea care efectuează notificarea.

| 5. | Informațiile privind notificarea intenției de traversare se pun la dispoziția postului de lucru adecvat al controlorului din unitatea notificată. |
| --- | --- |

5.

Informațiile privind notificarea intenției de traversare se pun la dispoziția postului de lucru adecvat al controlorului din unitatea notificată.

| (e) | Solicitarea autorizației de traversare






  1. | Informațiile care fac obiectul procesului de solicitare a autorizației de traversare trebuie să includă cel puțin:






  (i) | identificarea aeronavei; |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

Solicitarea autorizației de traversare

1.

Informațiile care fac obiectul procesului de solicitare a autorizației de traversare trebuie să includă cel puțin:

(i)

identificarea aeronavei;

| (ii) | modul și codul SSR; |
| --- | --- |

(ii)

modul și codul SSR;

| (iii) | numărul și tipul aeronavei; |
| --- | --- |

(iii)

numărul și tipul aeronavei;

| (iv) | identificatorul sectorului responsabil; |
| --- | --- |

(iv)

identificatorul sectorului responsabil;

| (v) | ruta de traversare, indicându-se timpul și nivelul de zbor estimate pentru fiecare punct de pe rută. |
| --- | --- |

(v)

ruta de traversare, indicându-se timpul și nivelul de zbor estimate pentru fiecare punct de pe rută.

| 2. | În cazul în care s-a convenit de comun acord, o solicitare a autorizației de traversare trebuie să conțină informații privind capacitatea și starea echipamentelor. |
| --- | --- |

2.

În cazul în care s-a convenit de comun acord, o solicitare a autorizației de traversare trebuie să conțină informații privind capacitatea și starea echipamentelor.

| 3. | Conținutul informațiilor privind „capacitatea și starea echipamentului” trebuie să includă cel puțin capacitatea RVSM și poate conține alte elemente convenite bilateral. |
| --- | --- |

3.

Conținutul informațiilor privind „capacitatea și starea echipamentului” trebuie să includă cel puțin capacitatea RVSM și poate conține alte elemente convenite bilateral.

| 4. | Solicitarea autorizației de traversare se inițiază la latitudinea controlorului, în conformitate cu condițiile specificate în scrisorile de acord. |
| --- | --- |

4.

Solicitarea autorizației de traversare se inițiază la latitudinea controlorului, în conformitate cu condițiile specificate în scrisorile de acord.

| 5. | Finalizarea procesului de solicitare a autorizației de traversare, inclusiv confirmarea unității care primește solicitarea, se comunică unității care transmite solicitarea. |
| --- | --- |

5.

Finalizarea procesului de solicitare a autorizației de traversare, inclusiv confirmarea unității care primește solicitarea, se comunică unității care transmite solicitarea.

| 6. | Dacă finalizarea procesului de solicitare a autorizației de traversare nu este confirmată, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru adecvat al controlorului din unitatea care transmite solicitarea. |
| --- | --- |

6.

Dacă finalizarea procesului de solicitare a autorizației de traversare nu este confirmată, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru adecvat al controlorului din unitatea care transmite solicitarea.

| 7. | Informațiile privind solicitarea autorizației de traversare se pun la dispoziția postului de lucru adecvat al controlorului din unitatea care primește solicitarea. |
| --- | --- |

7.

Informațiile privind solicitarea autorizației de traversare se pun la dispoziția postului de lucru adecvat al controlorului din unitatea care primește solicitarea.

| 8. | La un proces de solicitare a autorizației de traversare se răspunde prin oricare dintre următoarele acțiuni:






  (i) | acceptarea rutei și a detaliilor de traversare a spațiului aerian propuse; |
| --- | --- | --- |

8.

La un proces de solicitare a autorizației de traversare se răspunde prin oricare dintre următoarele acțiuni:

(i)

acceptarea rutei și a detaliilor de traversare a spațiului aerian propuse;

| (ii) | o contrapropunere, incluzând o rută și detalii diferite de traversare a spațiului aerian, după cum se menționează în secțiunea 6 de mai jos; |
| --- | --- |

(ii)

o contrapropunere, incluzând o rută și detalii diferite de traversare a spațiului aerian, după cum se menționează în secțiunea 6 de mai jos;

| (iii) | respingerea rutei și a detaliilor de traversare a spațiului aerian propuse. |
| --- | --- |

(iii)

respingerea rutei și a detaliilor de traversare a spațiului aerian propuse.

| 9. | Dacă nu se primește niciun răspuns operațional într-un interval de timp convenit bilateral, se afișează o avertizare la postul de lucru adecvat din unitatea care transmite solicitarea. |
| --- | --- |

9.

Dacă nu se primește niciun răspuns operațional într-un interval de timp convenit bilateral, se afișează o avertizare la postul de lucru adecvat din unitatea care transmite solicitarea.

| (f) | Contrapropunerea de traversare






  1. | Procesul de contrapropunere de traversare trebuie să asigure legătura cu zborul coordonat anterior. |
| --- | --- | --- |

(f)

Contrapropunerea de traversare

1.

Procesul de contrapropunere de traversare trebuie să asigure legătura cu zborul coordonat anterior.

| 2. | Informațiile care fac obiectul procesului de contrapropunere de traversare trebuie să includă cel puțin:






  (i) | identificarea aeronavei; |
| --- | --- | --- |

2.

Informațiile care fac obiectul procesului de contrapropunere de traversare trebuie să includă cel puțin:

(i)

identificarea aeronavei;

| (ii) | ruta de traversare, indicându-se timpul și nivelul de zbor estimate pentru fiecare punct de pe rută. |
| --- | --- |

(ii)

ruta de traversare, indicându-se timpul și nivelul de zbor estimate pentru fiecare punct de pe rută.

| 3. | Contrapropunerea trebuie să conțină un nou nivel de zbor și/sau o nouă rută. |
| --- | --- |

3.

Contrapropunerea trebuie să conțină un nou nivel de zbor și/sau o nouă rută.

| 4. | Finalizarea procesului de contrapropunere de traversare, inclusiv confirmarea unității care a transmis inițial solicitarea, se comunică unității care transmite contrapropunerea. |
| --- | --- |

4.

Finalizarea procesului de contrapropunere de traversare, inclusiv confirmarea unității care a transmis inițial solicitarea, se comunică unității care transmite contrapropunerea.

| 5. | Dacă finalizarea procesului de contrapropunere de traversare nu este confirmată, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru adecvat al controlorului din unitatea care transmite contrapropunerea. |
| --- | --- |

5.

Dacă finalizarea procesului de contrapropunere de traversare nu este confirmată, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru adecvat al controlorului din unitatea care transmite contrapropunerea.

| 6. | Informațiile privind contrapropunerea de traversare se pun la dispoziția postului de lucru adecvat al controlorului din unitatea care a transmis inițial solicitarea. |
| --- | --- |

6.

Informațiile privind contrapropunerea de traversare se pun la dispoziția postului de lucru adecvat al controlorului din unitatea care a transmis inițial solicitarea.

| 7. | Confirmarea prelucrării cu succes a informațiilor privind contrapropunerea de traversare de către unitatea care a transmis inițial solicitarea trebuie să fie urmată de un răspuns operațional din partea unității care a transmis inițial solicitarea. |
| --- | --- |

7.

Confirmarea prelucrării cu succes a informațiilor privind contrapropunerea de traversare de către unitatea care a transmis inițial solicitarea trebuie să fie urmată de un răspuns operațional din partea unității care a transmis inițial solicitarea.

| 8. | Răspunsul operațional la o contrapropunere de traversare este o acceptare sau o respingere, după caz. |
| --- | --- |

8.

Răspunsul operațional la o contrapropunere de traversare este o acceptare sau o respingere, după caz.

| 9. | În cazul în care nu se primește niciun răspuns operațional într-un interval convenit de comun acord, se afișează o avertizare la postul de lucru adecvat al controlorului din unitatea care a transmis contrapropunerea. |
| --- | --- |

9.

În cazul în care nu se primește niciun răspuns operațional într-un interval convenit de comun acord, se afișează o avertizare la postul de lucru adecvat al controlorului din unitatea care a transmis contrapropunerea.

| (g) | Anularea traversării






  1. | Procesul de anulare a traversării trebuie să asigure legătura cu procesul de notificare sau de coordonare precedentă care este anulat. |
| --- | --- | --- |

(g)

Anularea traversării

1.

Procesul de anulare a traversării trebuie să asigure legătura cu procesul de notificare sau de coordonare precedentă care este anulat.

| 2. | Unitatea responsabilă pentru zbor trebuie să inițieze un proces de anulare a traversării în următoarele cazuri:






  (i) | zborul notificat anterior printr-un proces privind datele de zbor de bază nu va mai intra în spațiul aerian al unității notificate sau nu mai prezintă interes pentru unitatea notificată; |
| --- | --- | --- |

2.

Unitatea responsabilă pentru zbor trebuie să inițieze un proces de anulare a traversării în următoarele cazuri:

(i)

zborul notificat anterior printr-un proces privind datele de zbor de bază nu va mai intra în spațiul aerian al unității notificate sau nu mai prezintă interes pentru unitatea notificată;

| (ii) | traversarea nu se va efectua pe ruta menționată informațiile de notificare a intenției de traversare; |
| --- | --- |

(ii)

traversarea nu se va efectua pe ruta menționată informațiile de notificare a intenției de traversare;

| (iii) | traversarea nu se va efectua în conformitate cu condițiile în curs de negociere sau cu condițiile convenite în urma unui dialog privind traversarea spațiului aerian. |
| --- | --- |

(iii)

traversarea nu se va efectua în conformitate cu condițiile în curs de negociere sau cu condițiile convenite în urma unui dialog privind traversarea spațiului aerian.

| 3. | Un proces de anulare a traversării se declanșează automat sau manual printr-o intervenție a controlorului, în conformitate cu scrisorile de acord. |
| --- | --- |

3.

Un proces de anulare a traversării se declanșează automat sau manual printr-o intervenție a controlorului, în conformitate cu scrisorile de acord.

| 4. | Finalizarea procesului de anulare a traversării, inclusiv confirmarea unității notificate/unității care a primit solicitarea, se comunică unității care efectuează anularea. |
| --- | --- |

4.

Finalizarea procesului de anulare a traversării, inclusiv confirmarea unității notificate/unității care a primit solicitarea, se comunică unității care efectuează anularea.

| 5. | Dacă finalizarea procesului de anulare a traversării nu este confirmată, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru adecvat din unitatea care efectuează anularea. |
| --- | --- |

5.

Dacă finalizarea procesului de anulare a traversării nu este confirmată, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se afișează o avertizare la postul de lucru adecvat din unitatea care efectuează anularea.

| 6. | Informațiile privind anularea traversării se pun la dispoziția postului de lucru adecvat al controlorului din unitatea care a fost notificată/care a primit solicitarea. |
| --- | --- |

6.

Informațiile privind anularea traversării se pun la dispoziția postului de lucru adecvat al controlorului din unitatea care a fost notificată/care a primit solicitarea.

| C. | Între unitățile care furnizează servicii de control regional necesare pentru operarea serviciilor de legături de date menționate la punctul AUR.COM.2005 punctul 1 litera (a) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1770 sau atunci când se convine astfel cu alte unități sau între acestea, următoarele procese trebuie să fie sprijinite de automatizare:






  (a) | Logon forward






  1. | Datele care fac obiectul procesului de logon forward trebuie să includă cel puțin următoarele elemente:






  (i) | identificarea aeronavei; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

C.

Între unitățile care furnizează servicii de control regional necesare pentru operarea serviciilor de legături de date menționate la punctul AUR.COM.2005 punctul 1 litera (a) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1770 sau atunci când se convine astfel cu alte unități sau între acestea, următoarele procese trebuie să fie sprijinite de automatizare:

(a)

Logon forward

1.

Datele care fac obiectul procesului de logon forward trebuie să includă cel puțin următoarele elemente:

(i)

identificarea aeronavei;

| (ii) | aerodromul de plecare; |
| --- | --- |

(ii)

aerodromul de plecare;

| (iii) | aerodromul de destinație; |
| --- | --- |

(iii)

aerodromul de destinație;

| (iv) | tipul de logon; |
| --- | --- |

(iv)

tipul de logon;

| (v) | parametrii de logon. |
| --- | --- |

(v)

parametrii de logon.

| 2. | Se efectuează un singur proces de logon forward pentru fiecare zbor logat în sistemul de legături de date, planificat să traverseze limite pentru care se realizează logarea. |
| --- | --- |

2.

Se efectuează un singur proces de logon forward pentru fiecare zbor logat în sistemul de legături de date, planificat să traverseze limite pentru care se realizează logarea.

| 3. | Procesul de logon forward se inițiază la primul moment cronologic determinat sau imediat după acesta, în conformitate cu scrisorile de acord. după următoarele:






  (i) | un număr de minute, determinat în conformitate cu un parametru definit, înainte de ora estimată pentru trecerea prin punctul de coordonare; |
| --- | --- | --- |

3.

Procesul de logon forward se inițiază la primul moment cronologic determinat sau imediat după acesta, în conformitate cu scrisorile de acord. după următoarele:

(i)

un număr de minute, determinat în conformitate cu un parametru definit, înainte de ora estimată pentru trecerea prin punctul de coordonare;

| (ii) | momentul în care zborul se găsește la o distanță convenită bilateral față de punctul de coordonare. |
| --- | --- |

(ii)

momentul în care zborul se găsește la o distanță convenită bilateral față de punctul de coordonare.

| 4. | Criteriile de eligibilitate pentru procesul de logon forward trebuie să fie conforme cu scrisorile de acord. |
| --- | --- |

4.

Criteriile de eligibilitate pentru procesul de logon forward trebuie să fie conforme cu scrisorile de acord.

| 5. | Datele de logon forward se includ în datele de zbor corespondente în unitatea primitoare. |
| --- | --- |

5.

Datele de logon forward se includ în datele de zbor corespondente în unitatea primitoare.

| 6. | Statutul de logare al zborului poate fi afișat la postul de lucru adecvat al controlorului din unitatea primitoare. |
| --- | --- |

6.

Statutul de logare al zborului poate fi afișat la postul de lucru adecvat al controlorului din unitatea primitoare.

| 7. | Finalizarea procesului de logon forward, inclusiv confirmarea de la unitatea primitoare, se comunică unității care face transferul. |
| --- | --- |

7.

Finalizarea procesului de logon forward, inclusiv confirmarea de la unitatea primitoare, se comunică unității care face transferul.

| 8. | În cazul în care finalizarea procesului de logon forward nu este confirmată, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se inițiază o solicitare adresată aeronavei pentru o legătură de date aer-sol. |
| --- | --- |

8.

În cazul în care finalizarea procesului de logon forward nu este confirmată, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se inițiază o solicitare adresată aeronavei pentru o legătură de date aer-sol.

| (b) | Următoarea autoritate notificată






  1. | Datele care fac obiectul procesului de notificare către următoarea autoritate trebuie să includă cel puțin următoarele elemente:






  (i) | identificarea aeronavei; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Următoarea autoritate notificată

1.

Datele care fac obiectul procesului de notificare către următoarea autoritate trebuie să includă cel puțin următoarele elemente:

(i)

identificarea aeronavei;

| (ii) | aerodromul de plecare; |
| --- | --- |

(ii)

aerodromul de plecare;

| (iii) | aerodromul de destinație. |
| --- | --- |

(iii)

aerodromul de destinație.

| 2. | Pentru fiecare zbor eligibil care traversează limite, se efectuează un proces de notificare a autorității următoare. |
| --- | --- |

2.

Pentru fiecare zbor eligibil care traversează limite, se efectuează un proces de notificare a autorității următoare.

| 3. | Procesul de notificare a autorității următoare se inițiază după confirmarea de către sistemul specific de la bord a cererii autorității succesive asupra datelor adresate aeronavei. |
| --- | --- |

3.

Procesul de notificare a autorității următoare se inițiază după confirmarea de către sistemul specific de la bord a cererii autorității succesive asupra datelor adresate aeronavei.

| 4. | După prelucrarea corespunzătoare a informațiilor privind notificarea autorității următoare, unitatea primitoare adresează aeronavei o cerere de inițiere a comunicării de legături de date controlor-pilot (CPDLC). |
| --- | --- |

4.

După prelucrarea corespunzătoare a informațiilor privind notificarea autorității următoare, unitatea primitoare adresează aeronavei o cerere de inițiere a comunicării de legături de date controlor-pilot (CPDLC).

| 5. | Dacă informațiile privind notificarea autorității următoare nu se primesc în conformitate cu un parametru de timp convenit bilateral, se aplică procedurile locale de către unitatea primitoare în vederea inițierii comunicării de legături de date cu aeronava. |
| --- | --- |

5.

Dacă informațiile privind notificarea autorității următoare nu se primesc în conformitate cu un parametru de timp convenit bilateral, se aplică procedurile locale de către unitatea primitoare în vederea inițierii comunicării de legături de date cu aeronava.

| 6. | Finalizarea procesului privind notificarea autorității următoare, inclusiv confirmarea de la unitatea primitoare, se comunică unității care face transferul. |
| --- | --- |

6.

Finalizarea procesului privind notificarea autorității următoare, inclusiv confirmarea de la unitatea primitoare, se comunică unității care face transferul.

| 7. | În cazul în care nu este confirmată finalizarea procesului de notificare a autorității următoare, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se inițiază procedurile locale de către unitatea care efectuează transferul. |
| --- | --- |

7.

În cazul în care nu este confirmată finalizarea procesului de notificare a autorității următoare, în conformitate cu cerințele aplicabile privind calitatea serviciilor, se inițiază procedurile locale de către unitatea care efectuează transferul.

| 5. | În anexa VIII subpartea B se adaugă următoarea secțiune 2:

  „
  SECȚIUNEA 2



  Cerințe tehnice aplicabile furnizorilor de servicii de supraveghere



  CNS.TR.205 Alocarea și utilizarea codurilor de interogator în mod S







  (a) | Furnizorul de servicii de supraveghere trebuie să opereze un interogator în mod S eligibil, utilizând un cod de interogator eligibil, numai dacă a primit o alocare de coduri de interogator, în acest scop, din partea statului membru în cauză. |
| --- | --- | --- |

5.

În anexa VIII subpartea B se adaugă următoarea secțiune 2:

„
  SECȚIUNEA 2

SECȚIUNEA 2

Cerințe tehnice aplicabile furnizorilor de servicii de supraveghere

Cerințe tehnice aplicabile furnizorilor de servicii de supraveghere

CNS.TR.205 Alocarea și utilizarea codurilor de interogator în mod S

CNS.TR.205 Alocarea și utilizarea codurilor de interogator în mod S

(a)

Furnizorul de servicii de supraveghere trebuie să opereze un interogator în mod S eligibil, utilizând un cod de interogator eligibil, numai dacă a primit o alocare de coduri de interogator, în acest scop, din partea statului membru în cauză.

| (b) | Furnizorul de servicii de supraveghere care intenționează să opereze sau care operează un interogator în mod S eligibil pentru care nu a primit nicio alocare de coduri de interogator trebuie să depună la statul membru în cauză o cerere de cod de interogator care să includă cel puțin următoarele elemente-cheie:






  1. | o referință unică a cererii din partea statului membru vizat; |
| --- | --- | --- |

(b)

Furnizorul de servicii de supraveghere care intenționează să opereze sau care operează un interogator în mod S eligibil pentru care nu a primit nicio alocare de coduri de interogator trebuie să depună la statul membru în cauză o cerere de cod de interogator care să includă cel puțin următoarele elemente-cheie:

1.

o referință unică a cererii din partea statului membru vizat;

| 2. | datele de contact complete ale reprezentantului statului membru responsabil cu coordonarea alocării codurilor de interogator în mod S; |
| --- | --- |

2.

datele de contact complete ale reprezentantului statului membru responsabil cu coordonarea alocării codurilor de interogator în mod S;

| 3. | detaliile de contact complete ale punctului de contact al operatorului în mod S pentru probleme de alocare a CI în mod S; |
| --- | --- |

3.

detaliile de contact complete ale punctului de contact al operatorului în mod S pentru probleme de alocare a CI în mod S;

| 4. | denumirea interogatorului în mod S; |
| --- | --- |

4.

denumirea interogatorului în mod S;

| 5. | utilizarea interogatorului în mod S (operațională sau de testare); |
| --- | --- |

5.

utilizarea interogatorului în mod S (operațională sau de testare);

| 6. | amplasamentul interogatorului în mod S; |
| --- | --- |

6.

amplasamentul interogatorului în mod S;

| 7. | data planificată pentru prima transmisie în mod S a interogatorului în mod S; |
| --- | --- |

7.

data planificată pentru prima transmisie în mod S a interogatorului în mod S;

| 8. | acoperirea în mod S solicitată; |
| --- | --- |

8.

acoperirea în mod S solicitată;

| 9. | necesități operaționale specifice; |
| --- | --- |

9.

necesități operaționale specifice;

| 10. | capacitatea codului SI; |
| --- | --- |

10.

capacitatea codului SI;

| 11. | capacitatea «operării prin codul II/SI»; |
| --- | --- |

11.

capacitatea «operării prin codul II/SI»;

| 12. | capacitatea de hartă de acoperire. |
| --- | --- |

12.

capacitatea de hartă de acoperire.

| (c) | Furnizorul de servicii de supraveghere trebuie să respecte elementele-cheie ale alocărilor de coduri de interogator pe care le-a primit, inclusiv cel puțin următoarele elemente:






  1. | referința corespunzătoare a cererii din partea statului membru vizat; |
| --- | --- | --- |

(c)

Furnizorul de servicii de supraveghere trebuie să respecte elementele-cheie ale alocărilor de coduri de interogator pe care le-a primit, inclusiv cel puțin următoarele elemente:

1.

referința corespunzătoare a cererii din partea statului membru vizat;

| 2. | o referință unică de alocare din partea serviciului de alocare a codurilor de interogator; |
| --- | --- |

2.

o referință unică de alocare din partea serviciului de alocare a codurilor de interogator;

| 3. | referințe de alocare caduce, după caz; |
| --- | --- |

3.

referințe de alocare caduce, după caz;

| 4. | codul de interogator alocat; |
| --- | --- |

4.

codul de interogator alocat;

| 5. | restricții de acoperire a supravegherii și a blocajului, sub forma unor raze de acțiune împărțite în sectoare sau a hărții de acoperire în mod S; |
| --- | --- |

5.

restricții de acoperire a supravegherii și a blocajului, sub forma unor raze de acțiune împărțite în sectoare sau a hărții de acoperire în mod S;

| 6. | perioada de implementare pe durata căreia alocarea trebuie să fie înregistrată în interogatorul în mod S identificat în cerere; |
| --- | --- |

6.

perioada de implementare pe durata căreia alocarea trebuie să fie înregistrată în interogatorul în mod S identificat în cerere;

| 7. | secvența de implementare care trebuie respectată; |
| --- | --- |

7.

secvența de implementare care trebuie respectată;

| 8. | opțional și în asociere cu alte alternative: recomandarea grupării în formațiuni de tip «cluster»; |
| --- | --- |

8.

opțional și în asociere cu alte alternative: recomandarea grupării în formațiuni de tip «cluster»;

| 9. | restricții operaționale specifice, după caz. |
| --- | --- |

9.

restricții operaționale specifice, după caz.

| (d) | Furnizorul de servicii de supraveghere trebuie să informeze statul membru vizat cel puțin o dată la șase luni cu privire la orice modificare în planificarea instalației sau în statutul operațional al interogatoarelor în mod S eligibile referitoare la orice element-cheie al alocării codului de interogator enumerate la litera (c). |
| --- | --- |

(d)

Furnizorul de servicii de supraveghere trebuie să informeze statul membru vizat cel puțin o dată la șase luni cu privire la orice modificare în planificarea instalației sau în statutul operațional al interogatoarelor în mod S eligibile referitoare la orice element-cheie al alocării codului de interogator enumerate la litera (c).

| (e) | Furnizorul de servicii de supraveghere trebuie să se asigure că fiecare interogator în mod S își utilizează exclusiv codul de interogator alocat.” |
| --- | --- |

(e)

Furnizorul de servicii de supraveghere trebuie să se asigure că fiecare interogator în mod S își utilizează exclusiv codul de interogator alocat.”

| 6. | În anexa IX, punctul ATFM.TR.100 se înlocuiește cu următorul text:

  „
  ATFM.TR.100 Metodele de lucru și procedurile operaționale pentru furnizorii de management al fluxului de trafic aerian

  Un furnizor de management al fluxului de trafic aerian trebuie să poată demonstra că metodele sale de lucru și procedurile sale operaționale sunt conforme cu Regulamentele (UE) nr. 255/2010 (*5) și (UE) 2019/123 ale Comisiei.

  (*5)  Regulamentul (UE) nr. 255/2010 al Comisiei din 25 martie 2010 de stabilire a unor norme comune privind managementul fluxului de trafic aerian (JO L 80, 26.3.2010, p. 10).”
  " |
| --- | --- |

6.

În anexa IX, punctul ATFM.TR.100 se înlocuiește cu următorul text:

„
  ATFM.TR.100 Metodele de lucru și procedurile operaționale pentru furnizorii de management al fluxului de trafic aerian

ATFM.TR.100 Metodele de lucru și procedurile operaționale pentru furnizorii de management al fluxului de trafic aerian

Un furnizor de management al fluxului de trafic aerian trebuie să poată demonstra că metodele sale de lucru și procedurile sale operaționale sunt conforme cu Regulamentele (UE) nr. 255/2010 (*5) și (UE) 2019/123 ale Comisiei.

*5

(*5)  Regulamentul (UE) nr. 255/2010 al Comisiei din 25 martie 2010 de stabilire a unor norme comune privind managementul fluxului de trafic aerian (JO L 80, 26.3.2010, p. 10).”
  "

*5

| 7. | În anexa X, punctul ASM.TR.100. se înlocuiește cu următorul text:

  „
  ASM.TR.100 Metodele de lucru și procedurile operaționale pentru furnizorii de management al spațiului aerian

  Un furnizor de management al spațiului aerian trebuie să poată demonstra că metodele sale de lucru și procedurile sale operaționale sunt conforme cu Regulamentele (CE) nr. 2150/2005 (*6) și (UE) 2019/123 ale Comisiei.

  (*6)  Regulamentul (CE) nr. 2150/2005 al Comisiei din 23 decembrie 2005 de stabilire a unor norme comune pentru utilizarea flexibilă a spațiului aerian (JO L 342, 24.12.2005, p. 20).”
  " |
| --- | --- |

7.

În anexa X, punctul ASM.TR.100. se înlocuiește cu următorul text:

„
  ASM.TR.100 Metodele de lucru și procedurile operaționale pentru furnizorii de management al spațiului aerian

ASM.TR.100 Metodele de lucru și procedurile operaționale pentru furnizorii de management al spațiului aerian

Un furnizor de management al spațiului aerian trebuie să poată demonstra că metodele sale de lucru și procedurile sale operaționale sunt conforme cu Regulamentele (CE) nr. 2150/2005 (*6) și (UE) 2019/123 ale Comisiei.

*6

(*6)  Regulamentul (CE) nr. 2150/2005 al Comisiei din 23 decembrie 2005 de stabilire a unor norme comune pentru utilizarea flexibilă a spațiului aerian (JO L 342, 24.12.2005, p. 20).”
  "

*6

| 8. | Anexa XII se modifică după cum urmează:






  (a) | NM.TR.100 se înlocuiește cu următorul text:

  „
  NM.TR.100 Metodele de lucru și procedurile operaționale pentru administratorul rețelei

  Administratorul rețelei trebuie să poată demonstra că metodele sale de lucru și procedurile sale operaționale sunt conforme cu Regulamentele (UE) nr. 255/2010 și (UE) 2019/123.”; |
| --- | --- | --- |

8.

Anexa XII se modifică după cum urmează:

(a)

NM.TR.100 se înlocuiește cu următorul text:

„
  NM.TR.100 Metodele de lucru și procedurile operaționale pentru administratorul rețelei

NM.TR.100 Metodele de lucru și procedurile operaționale pentru administratorul rețelei

Administratorul rețelei trebuie să poată demonstra că metodele sale de lucru și procedurile sale operaționale sunt conforme cu Regulamentele (UE) nr. 255/2010 și (UE) 2019/123.”;

| (b) | se adaugă următoarea secțiune 2:

  „
  SECȚIUNEA 2



  Cerințe tehnice pentru executarea funcțiilor rețelei de management al traficului aerian (funcții de rețea)



  NM.TR.105 Alocarea și utilizarea codurilor de interogator în mod S







  (a) | Administratorul de rețea trebuie să dispună de o procedură care să asigure faptul că sistemul de alocare a codurilor de interogator:






  1. | verifică în ce măsură cererile de cod de interogator sunt conforme cu convențiile aplicabile în materie de format și de date; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

se adaugă următoarea secțiune 2:

„
  SECȚIUNEA 2

SECȚIUNEA 2

Cerințe tehnice pentru executarea funcțiilor rețelei de management al traficului aerian (funcții de rețea)

Cerințe tehnice pentru executarea funcțiilor rețelei de management al traficului aerian (funcții de rețea)

NM.TR.105 Alocarea și utilizarea codurilor de interogator în mod S

NM.TR.105 Alocarea și utilizarea codurilor de interogator în mod S

(a)

Administratorul de rețea trebuie să dispună de o procedură care să asigure faptul că sistemul de alocare a codurilor de interogator:

1.

verifică în ce măsură cererile de cod de interogator sunt conforme cu convențiile aplicabile în materie de format și de date;

| 2. | verifică în ce măsură cererile de cod de interogator sunt complete, exacte și actuale; |
| --- | --- |

2.

verifică în ce măsură cererile de cod de interogator sunt complete, exacte și actuale;

| 3. | în termen de maximum șase luni calendaristice de la data aplicării:






  (i) | execută simulări de actualizare a planului de alocare a codurilor de interogator pe baza cererilor în așteptare; |
| --- | --- | --- |

3.

în termen de maximum șase luni calendaristice de la data aplicării:

(i)

execută simulări de actualizare a planului de alocare a codurilor de interogator pe baza cererilor în așteptare;

| (ii) | elaborează o propunere de actualizare a planului de alocare a codurilor de interogator pentru a fi aprobată de statele membre în cauză; |
| --- | --- |

(ii)

elaborează o propunere de actualizare a planului de alocare a codurilor de interogator pentru a fi aprobată de statele membre în cauză;

| (iii) | se asigură că propunerea de actualizare a planului de alocare a codurilor de interogator întrunește, în cea mai mare măsură posibilă, cerințele operaționale din cererile de cod de interogator, după cum se descrie în elementele-cheie 7, 8 și 9 enumerate la litera (b) de la punctul CNS.TR.205; |
| --- | --- |

(iii)

se asigură că propunerea de actualizare a planului de alocare a codurilor de interogator întrunește, în cea mai mare măsură posibilă, cerințele operaționale din cererile de cod de interogator, după cum se descrie în elementele-cheie 7, 8 și 9 enumerate la litera (b) de la punctul CNS.TR.205;

| (iv) | actualizează și comunică statelor membre planul de alocare a codurilor de interogator imediat după aprobarea acestuia, fără a aduce atingere procedurilor naționale de comunicare a informațiilor privind interogatoarele în mod S operate de sectorul militar. |
| --- | --- |

(iv)

actualizează și comunică statelor membre planul de alocare a codurilor de interogator imediat după aprobarea acestuia, fără a aduce atingere procedurilor naționale de comunicare a informațiilor privind interogatoarele în mod S operate de sectorul militar.

| (b) | Administratorul de rețea trebuie să ia măsurile necesare pentru a se asigura că unitățile militare care operează interogatoare în mod S eligibile prin orice alt cod de interogator decât codul II 0 și alte coduri rezervate pentru managementul militar respectă cerințele privind alocarea și utilizarea codurilor de interogator în mod S. |
| --- | --- |

(b)

Administratorul de rețea trebuie să ia măsurile necesare pentru a se asigura că unitățile militare care operează interogatoare în mod S eligibile prin orice alt cod de interogator decât codul II 0 și alte coduri rezervate pentru managementul militar respectă cerințele privind alocarea și utilizarea codurilor de interogator în mod S.

| (c) | Administratorul de rețea trebuie să ia măsurile necesare pentru a se asigura că unitățile militare care operează interogatoare în mod S prin codul II 0 sau prin alte coduri de interogator rezervate pentru managementul militar monitorizează utilizarea exclusivă a acestor coduri de interogator pentru evitarea utilizării necoordonate a oricărui cod eligibil de interogator. |
| --- | --- |

(c)

Administratorul de rețea trebuie să ia măsurile necesare pentru a se asigura că unitățile militare care operează interogatoare în mod S prin codul II 0 sau prin alte coduri de interogator rezervate pentru managementul militar monitorizează utilizarea exclusivă a acestor coduri de interogator pentru evitarea utilizării necoordonate a oricărui cod eligibil de interogator.

| (d) | Administratorul de rețea trebuie să ia măsurile necesare pentru a se asigura că alocarea și utilizarea codurilor de interogator pentru unități militare nu are un impact negativ asupra siguranței traficului aerian general. |
| --- | --- |

(d)

Administratorul de rețea trebuie să ia măsurile necesare pentru a se asigura că alocarea și utilizarea codurilor de interogator pentru unități militare nu are un impact negativ asupra siguranței traficului aerian general.

NM.TR.110 Marcarea zborurilor care sunt eligibile pentru identificare individuală utilizând caracteristica de identificare a aeronavei

NM.TR.110 Marcarea zborurilor care sunt eligibile pentru identificare individuală utilizând caracteristica de identificare a aeronavei

| (a) | Pe baza volumului de spațiu aerian declarat în conformitate cu apendicele 1 la punctul ATS.OR.446 litera (b) din prezentul regulament și cu planurile de zbor depuse în conformitate cu punctul SERA.4013 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012, administratorul de rețea trebuie să evalueze eligibilitatea zborului pentru alocarea codului SSR de vizibilitate A1000. |
| --- | --- |

(a)

Pe baza volumului de spațiu aerian declarat în conformitate cu apendicele 1 la punctul ATS.OR.446 litera (b) din prezentul regulament și cu planurile de zbor depuse în conformitate cu punctul SERA.4013 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012, administratorul de rețea trebuie să evalueze eligibilitatea zborului pentru alocarea codului SSR de vizibilitate A1000.

| (b) | Administratorul de rețea trebuie să comunice tuturor unităților de servicii de trafic aerian vizate zborurile care sunt eligibile pentru utilizarea codului SSR de vizibilitate A1000.” |
| --- | --- |

(b)

Administratorul de rețea trebuie să comunice tuturor unităților de servicii de trafic aerian vizate zborurile care sunt eligibile pentru utilizarea codului SSR de vizibilitate A1000.”

---

(*1)  Regulamentul (UE) nr. 748/2012 al Comisiei din 3 august 2012 de stabilire a normelor de punere în aplicare privind certificarea pentru navigabilitate și mediu a aeronavelor și a produselor, pieselor și echipamentelor aferente, precum și certificarea organizațiilor de proiectare și producție (JO L 224, 21.8.2012, p. 1)”;

*1

(*2)  Regulamentul delegat (UE) 2023/1768 al Comisiei din 14 iulie 2023 de stabilire a unor norme detaliate pentru certificarea și declararea sistemelor de management al traficului aerian/de servicii de navigație aeriană și a componentelor managementului traficului aerian/serviciilor de navigație aeriană (JO L 228, 15.9.2023, p. 1)”;

*2

(*3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1769 al Comisiei din 12 septembrie 2023 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative pentru aprobarea organizațiilor implicate în proiectarea sau producția de sisteme și componente de management al traficului aerian/servicii de navigație aeriană și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/203 (JO L 228, 15.9.2023, p. 19)”;

*3

(*4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1770 al Comisiei din 12 septembrie 2023 de stabilire a dispozițiilor privind echipamentele de aeronave necesare pentru utilizarea spațiului aerian al cerului unic european și a regulilor de operare legate de utilizarea spațiului aerian al cerului unic european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 29/2009 și a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 1206/2011, (UE) nr. 1207/2011 și (UE) nr. 1079/2012 (JO L 228, 15.9.2023, p. 39)”;

*4

(*5)  Regulamentul (UE) nr. 255/2010 al Comisiei din 25 martie 2010 de stabilire a unor norme comune privind managementul fluxului de trafic aerian (JO L 80, 26.3.2010, p. 10).”

*5

(*6)  Regulamentul (CE) nr. 2150/2005 al Comisiei din 23 decembrie 2005 de stabilire a unor norme comune pentru utilizarea flexibilă a spațiului aerian (JO L 342, 24.12.2005, p. 20).”
  »

*6

---

| 15.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/73 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/73

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1772 AL COMISIEI

din 12 septembrie 2023

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 în ceea ce privește regulile de operare referitoare la utilizarea sistemelor și componentelor managementului traficului aerian/serviciilor de navigație aeriană în spațiul aerian al cerului unic european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1033/2006

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2018 privind normele comune în domeniul aviației civile și de înființare a Agenției Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2111/2005, (CE) nr. 1008/2008, (UE) nr. 996/2010, (UE) nr. 376/2014 și a Directivelor 2014/30/UE și 2014/53/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 552/2004 și (CE) nr. 216/2008 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CEE) nr. 3922/91 al Consiliului (1), în special articolul 31 și articolul 44 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 140 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1139, normele de punere în aplicare adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (2), care a fost abrogat, trebuie să fie adaptate la dispozițiile Regulamentului (UE) 2018/1139 cel târziu până la 12 septembrie 2023. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 140 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1139, normele de punere în aplicare adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (2), care a fost abrogat, trebuie să fie adaptate la dispozițiile Regulamentului (UE) 2018/1139 cel târziu până la 12 septembrie 2023.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 1033/2006 al Comisiei (3) stabilește cerințele privind procedurile pentru planurile de zbor în faza premergătoare zborului pentru cerul unic European, |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 1033/2006 al Comisiei (3) stabilește cerințele privind procedurile pentru planurile de zbor în faza premergătoare zborului pentru cerul unic European,

| (3) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei (4) stabilește regulile comune ale aerului și dispozițiile operaționale privind serviciile și procedurile din navigația aeriană. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei (4) stabilește regulile comune ale aerului și dispozițiile operaționale privind serviciile și procedurile din navigația aeriană.

| (4) | Pentru a se asigura continuitatea cerințelor privind utilizarea echipamentelor de management al traficului aerian și de servicii de navigație aeriană („ATM/ANS”) în spațiul aerian al cerului unic european, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 trebuie modificat pentru a include cerințele relevante referitoare la planificarea zborurilor, cuprinse în Regulamentul (CE) nr. 1033/2006 care este abrogat prin prezentul regulament. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a se asigura continuitatea cerințelor privind utilizarea echipamentelor de management al traficului aerian și de servicii de navigație aeriană („ATM/ANS”) în spațiul aerian al cerului unic european, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 trebuie modificat pentru a include cerințele relevante referitoare la planificarea zborurilor, cuprinse în Regulamentul (CE) nr. 1033/2006 care este abrogat prin prezentul regulament.

| (5) | Întrucât administratorului de rețea i se încredințează sarcini de procesare a planurilor de zbor în faza premergătoare zborului, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 trebuie să se aplice și administratorului de rețea. |
| --- | --- |

(5)

Întrucât administratorului de rețea i se încredințează sarcini de procesare a planurilor de zbor în faza premergătoare zborului, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 trebuie să se aplice și administratorului de rețea.

| (6) | Este esențial ca toți utilizatorii să adere la manualele de operațiuni elaborate și întreținute de administratorul de rețea atunci când depun planuri de zbor. |
| --- | --- |

(6)

Este esențial ca toți utilizatorii să adere la manualele de operațiuni elaborate și întreținute de administratorul de rețea atunci când depun planuri de zbor.

| (7) | Planurile de zbor repetitive (RPL) nu mai sunt aplicabile în regiunea euro și, prin urmare, orice referire la RPL trebuie eliminată. |
| --- | --- |

(7)

Planurile de zbor repetitive (RPL) nu mai sunt aplicabile în regiunea euro și, prin urmare, orice referire la RPL trebuie eliminată.

| (8) | Cerințele referitoare la procedurile aferente planurilor de zbor în faza premergătoare zborului pentru cerul unic european, care sunt stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1033/2006, nu se aplică serviciilor furnizate în spațiul aerian al cerului unic european din afara regiunii europene (EUR) a Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) – conform definiției din Planul de navigație aeriană EUR volumul I (Doc 7754) al OACI – datorită volumului redus de trafic local și a situației geografice, respectivul spațiu aerian învecinându-se numai cu un spațiu aerian aflat sub responsabilitatea unor furnizori de ATM/ANS din țări terțe, ceea ce justifică existența unor diferite acorduri de coordonare locală cu statele învecinate din afara UE. |
| --- | --- |

(8)

Cerințele referitoare la procedurile aferente planurilor de zbor în faza premergătoare zborului pentru cerul unic european, care sunt stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1033/2006, nu se aplică serviciilor furnizate în spațiul aerian al cerului unic european din afara regiunii europene (EUR) a Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) – conform definiției din Planul de navigație aeriană EUR volumul I (Doc 7754) al OACI – datorită volumului redus de trafic local și a situației geografice, respectivul spațiu aerian învecinându-se numai cu un spațiu aerian aflat sub responsabilitatea unor furnizori de ATM/ANS din țări terțe, ceea ce justifică existența unor diferite acorduri de coordonare locală cu statele învecinate din afara UE.

| (9) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1033/2006 trebuie să fie abrogat, iar Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 trebuie să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1033/2006 trebuie să fie abrogat, iar Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 trebuie să fie modificat în consecință.

| (10) | Cerințele modificate prevăzute în prezentul regulament au ținut cont în mod corespunzător de conținutul Planului general pentru managementul traficului aerian și de capacitățile de comunicații, navigație și supraveghere cuprinse în acesta. |
| --- | --- |

(10)

Cerințele modificate prevăzute în prezentul regulament au ținut cont în mod corespunzător de conținutul Planului general pentru managementul traficului aerian și de capacitățile de comunicații, navigație și supraveghere cuprinse în acesta.

| (11) | Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației a propus o serie de măsuri în Avizul său nr. 01/2023 (5), în conformitate cu articolul 75 alineatul (2) literele (b) și (c) și cu articolul 76 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1139. |
| --- | --- |

(11)

Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației a propus o serie de măsuri în Avizul său nr. 01/2023 (5), în conformitate cu articolul 75 alineatul (2) literele (b) și (c) și cu articolul 76 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1139.

| (12) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în conformitate cu articolul 127 din Regulamentul (UE) 2018/1139, |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în conformitate cu articolul 127 din Regulamentul (UE) 2018/1139,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări aduse Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 1, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   Prezentul regulament se aplică și autorităților competente ale statelor membre, furnizorilor de servicii de navigație aeriană, administratorului de rețea, operatorilor de aerodromuri și personalului de la sol implicat în operațiuni cu aeronave.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 1, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Prezentul regulament se aplică și autorităților competente ale statelor membre, furnizorilor de servicii de navigație aeriană, administratorului de rețea, operatorilor de aerodromuri și personalului de la sol implicat în operațiuni cu aeronave.”

| 2. | Articolul 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | se introduce punctul 19a cu următorul text:






  „19a. | «identificare a unei aeronave» înseamnă un grup de litere, un grup de cifre sau o combinație de litere și cifre care fie este identică cu semnalul de apel al aeronavei utilizat în comunicațiile aer-sol, fie este echivalentul codificat al acestuia și care este utilizată pentru identificarea unei aeronave în comunicațiile sol-sol ale serviciilor de trafic aerian;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Articolul 2 se modifică după cum urmează:

(a)

se introduce punctul 19a cu următorul text:

„19a.

«identificare a unei aeronave» înseamnă un grup de litere, un grup de cifre sau o combinație de litere și cifre care fie este identică cu semnalul de apel al aeronavei utilizat în comunicațiile aer-sol, fie este echivalentul codificat al acestuia și care este utilizată pentru identificarea unei aeronave în comunicațiile sol-sol ale serviciilor de trafic aerian;”;

| (b) | se introduce punctul 69a cu următorul text:






  „69a. | «data estimată de plecare de la locul de staționare» înseamnă data estimată la care aeronava va începe mișcarea asociată plecării;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

se introduce punctul 69a cu următorul text:

„69a.

«data estimată de plecare de la locul de staționare» înseamnă data estimată la care aeronava va începe mișcarea asociată plecării;”;

| (c) | se introduce următorul punct 89b:






  „89b. | «sistem integrat de prelucrare inițială a planurilor de zbor (Integrated Initial Flight Plan Processing System, IFPS)» înseamnă un sistem din cadrul rețelei europene de management al traficului aerian prin care se furnizează, în spațiul aerian căruia i se aplică prezentul regulament, un serviciu centralizat de prelucrare și distribuire a planurilor de zbor care se ocupă cu recepționarea, validarea și distribuirea planurilor de zbor;”; |
| --- | --- | --- |

(c)

se introduce următorul punct 89b:

„89b.

«sistem integrat de prelucrare inițială a planurilor de zbor (Integrated Initial Flight Plan Processing System, IFPS)» înseamnă un sistem din cadrul rețelei europene de management al traficului aerian prin care se furnizează, în spațiul aerian căruia i se aplică prezentul regulament, un serviciu centralizat de prelucrare și distribuire a planurilor de zbor care se ocupă cu recepționarea, validarea și distribuirea planurilor de zbor;”;

Integrated Initial Flight Plan Processing System

| (d) | se introduce punctul 96a cu următorul text:






  „96a. | «administrator de rețea» înseamnă organismul însărcinat cu îndeplinirea sarcinilor necesare executării funcțiilor menționate la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 551/2004;”; |
| --- | --- | --- |

(d)

se introduce punctul 96a cu următorul text:

„96a.

«administrator de rețea» înseamnă organismul însărcinat cu îndeplinirea sarcinilor necesare executării funcțiilor menționate la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 551/2004;”;

| (e) | se introduce punctul 97a cu următorul text:






  „97a. | «NOTAM» înseamnă o înștiințare distribuită prin intermediul mijloacelor de telecomunicații care conține informații cu privire la stabilirea, la starea sau la modificarea unei instalații, a unui serviciu sau a unei proceduri aeronautice ori a unui pericol pentru navigația aeriană, a căror cunoaștere din timp este absolut necesară pentru personalul însărcinat cu operațiunile de zbor;” |
| --- | --- | --- |

(e)

se introduce punctul 97a cu următorul text:

„97a.

«NOTAM» înseamnă o înștiințare distribuită prin intermediul mijloacelor de telecomunicații care conține informații cu privire la stabilirea, la starea sau la modificarea unei instalații, a unui serviciu sau a unei proceduri aeronautice ori a unui pericol pentru navigația aeriană, a căror cunoaștere din timp este absolut necesară pentru personalul însărcinat cu operațiunile de zbor;”

| (f) | se introduce punctul 99a cu următorul text:






  „99a. | «emitent al planului de zbor» înseamnă o persoană sau o organizație care depune planuri de zbor sau orice mesaje de actualizare asociate în sistemul integrat de prelucrare inițială a planurilor de zbor (IFPS), inclusiv piloții, operatorii și agenții care acționează în numele acestora, precum și unitățile ATS;”; |
| --- | --- | --- |

(f)

se introduce punctul 99a cu următorul text:

„99a.

«emitent al planului de zbor» înseamnă o persoană sau o organizație care depune planuri de zbor sau orice mesaje de actualizare asociate în sistemul integrat de prelucrare inițială a planurilor de zbor (IFPS), inclusiv piloții, operatorii și agenții care acționează în numele acestora, precum și unitățile ATS;”;

| (g) | se introduce punctul 100a cu următorul text:






  „100a. | «fază premergătoare zborului» înseamnă perioada de la prima depunere a unui plan de zbor până la prima autorizare acordată de controlul traficului aerian;”. |
| --- | --- | --- |

(g)

se introduce punctul 100a cu următorul text:

„100a.

«fază premergătoare zborului» înseamnă perioada de la prima depunere a unui plan de zbor până la prima autorizare acordată de controlul traficului aerian;”.

| 3. | Anexa se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.

Anexa se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Abrogare

Regulamentul (CE) nr. 1033/2006 se abrogă.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 septembrie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 212, 22.8.2018, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind interoperabilitatea rețelei europene de gestionare a traficului aerian (Regulamentul privind interoperabilitatea) (JO L 96, 31.3.2004, p. 26).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1033/2006 al Comisiei din 4 iulie 2006 de stabilire a cerințelor privind procedurile pentru planurile de zbor în faza premergătoare zborului pentru cerul unic european (JO L 186, 7.7.2006, p. 46).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei din 26 septembrie 2012 de stabilire a regulilor comune ale aerului și a dispozițiilor operaționale privind serviciile și procedurile din navigația aeriană și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1035/2011 și a Regulamentelor (CE) nr. 1265/2007, (CE) nr. 1794/2006, (CE) nr. 730/2006, (CE) nr. 1033/2006 și (UE) nr. 255/2010 (JO L 281, 13.10.2012, p. 1).

4

(5)  https://www.easa.europa.eu/document-library/opinions

5

---

ANEXĂ

Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 se modifică după cum urmează:

| 1. | Punctul SERA.2001 se înlocuiește cu următorul text:

  „
  SERA.2001 Obiect

  Fără a aduce atingere punctului SERA.1001, prezenta anexă se aplică utilizatorilor spațiului aerian și aeronavelor:






  (a) | care desfășoară operațiuni către, în interiorul sau dinspre teritoriul Uniunii; |
| --- | --- | --- |

1.

Punctul SERA.2001 se înlocuiește cu următorul text:

„
  SERA.2001 Obiect

Fără a aduce atingere punctului SERA.1001, prezenta anexă se aplică utilizatorilor spațiului aerian și aeronavelor:

(a)

care desfășoară operațiuni către, în interiorul sau dinspre teritoriul Uniunii;

| (b) | care poartă însemnele de naționalitate și de înmatriculare ale unui stat membru al Uniunii și care desfășoară operațiuni în orice spațiu aerian, în măsura în care nu contravin normelor publicate de statul care are jurisdicție asupra teritoriului survolat.” |
| --- | --- |

(b)

care poartă însemnele de naționalitate și de înmatriculare ale unui stat membru al Uniunii și care desfășoară operațiuni în orice spațiu aerian, în măsura în care nu contravin normelor publicate de statul care are jurisdicție asupra teritoriului survolat.”

| 2. | Punctul SERA.4001 se modifică după cum urmează:






  (a) | literele (c) și (d) se înlocuiesc cu următorul text:






  „(c) | Planul de zbor trebuie să fie:






  1. | depus, înainte de plecare:






  (i) | la administratorul de rețea, direct sau prin intermediul unui birou de raportare al serviciilor de trafic aerian, în conformitate cu manualele de operațiuni care conțin instrucțiunile și informațiile necesare elaborate și întreținute de administratorul de rețea, dacă există intenția ca zborul să opereze în conformitate cu IFR pentru o porțiune sau pentru întreaga rută a zborului din spațiul aerian al cerului unic european; sau |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Punctul SERA.4001 se modifică după cum urmează:

(a)

literele (c) și (d) se înlocuiesc cu următorul text:

„(c)

Planul de zbor trebuie să fie:

1.

depus, înainte de plecare:

(i)

la administratorul de rețea, direct sau prin intermediul unui birou de raportare al serviciilor de trafic aerian, în conformitate cu manualele de operațiuni care conțin instrucțiunile și informațiile necesare elaborate și întreținute de administratorul de rețea, dacă există intenția ca zborul să opereze în conformitate cu IFR pentru o porțiune sau pentru întreaga rută a zborului din spațiul aerian al cerului unic european; sau

| (ii) | la un birou de raportare al serviciilor de trafic aerian pentru celelalte cazuri; |
| --- | --- |

(ii)

la un birou de raportare al serviciilor de trafic aerian pentru celelalte cazuri;

| 2. | transmis, în timpul zborului, unității de servicii de trafic aerian sau stației radio de control aer-sol corespunzătoare. |
| --- | --- |

2.

transmis, în timpul zborului, unității de servicii de trafic aerian sau stației radio de control aer-sol corespunzătoare.

| (d) | Cu excepția cazului în care autoritatea competentă a prevăzut o perioadă de timp mai scurtă pentru zborurile VFR interne, se depune un plan de zbor pentru orice zbor planificat să traverseze frontiere internaționale sau să fie efectuat cu un serviciu de control al traficului aerian sau cu un serviciu consultativ de trafic aerian, după cum urmează:






  1. | cu cel mult 120 de ore înainte de ora estimată de plecare de la locul de staționare; |
| --- | --- | --- |

(d)

Cu excepția cazului în care autoritatea competentă a prevăzut o perioadă de timp mai scurtă pentru zborurile VFR interne, se depune un plan de zbor pentru orice zbor planificat să traverseze frontiere internaționale sau să fie efectuat cu un serviciu de control al traficului aerian sau cu un serviciu consultativ de trafic aerian, după cum urmează:

1.

cu cel mult 120 de ore înainte de ora estimată de plecare de la locul de staționare;

| 2. | cu cel puțin 3 ore înainte de ora estimată de plecare de la locul de staționare pentru zborurile care pot face obiectul unor măsuri de management al fluxului de trafic aerian; |
| --- | --- |

2.

cu cel puțin 3 ore înainte de ora estimată de plecare de la locul de staționare pentru zborurile care pot face obiectul unor măsuri de management al fluxului de trafic aerian;

| 3. | cu cel puțin 60 de minute înainte de plecare pentru toate celelalte zboruri care nu sunt menționate la subpunctul 2; sau |
| --- | --- |

3.

cu cel puțin 60 de minute înainte de plecare pentru toate celelalte zboruri care nu sunt menționate la subpunctul 2; sau

| 4. | dacă este depus în timpul zborului, la un moment care să asigure primirea acestuia de către unitatea ATS corespunzătoare cu cel puțin 10 minute înainte de momentul în care se estimează că aeronava va ajunge:






  (i) | la punctul prevăzut de intrare într-o regiune de control sau într-o regiune consultativă; sau |
| --- | --- | --- |

4.

dacă este depus în timpul zborului, la un moment care să asigure primirea acestuia de către unitatea ATS corespunzătoare cu cel puțin 10 minute înainte de momentul în care se estimează că aeronava va ajunge:

(i)

la punctul prevăzut de intrare într-o regiune de control sau într-o regiune consultativă; sau

| (ii) | la punctul de traversare a unei căi aeriene sau rute consultative.”; |
| --- | --- |

(ii)

la punctul de traversare a unei căi aeriene sau rute consultative.”;

| (b) | se adaugă următoarele litere (e) și (f):






  „(e) | Pentru zborurile operate parțial sau integral în conformitate cu IFR, care intră în zona de responsabilitate a unei unități de servicii de trafic aerian și pentru care nu a fost primit anterior niciun plan de zbor din partea administratorului de rețea, unitatea în cauză trebuie să transmită administratorului de rețea identificarea aeronavei, tipul aeronavei, punctul de intrare în zona sa de responsabilitate, ora și nivelul de zbor la punctul respectiv, ruta și aerodromul de destinație al zborului. |
| --- | --- | --- |

(b)

se adaugă următoarele litere (e) și (f):

„(e)

Pentru zborurile operate parțial sau integral în conformitate cu IFR, care intră în zona de responsabilitate a unei unități de servicii de trafic aerian și pentru care nu a fost primit anterior niciun plan de zbor din partea administratorului de rețea, unitatea în cauză trebuie să transmită administratorului de rețea identificarea aeronavei, tipul aeronavei, punctul de intrare în zona sa de responsabilitate, ora și nivelul de zbor la punctul respectiv, ruta și aerodromul de destinație al zborului.

| (f) | Cerințele prevăzute la literele (c), (d) și (e) nu se aplică în spațiul aerian al cerului unic european care nu face parte din regiunea EUR a OACI.” |
| --- | --- |

(f)

Cerințele prevăzute la literele (c), (d) și (e) nu se aplică în spațiul aerian al cerului unic european care nu face parte din regiunea EUR a OACI.”

| 3. | Punctul SERA.4005 se înlocuiește cu următorul text:

  „
  SERA.4005 Conținutul unui plan de zbor







  (a) | Planul de zbor trebuie să includă toate informațiile pe care autoritatea competentă le consideră relevante în ceea ce privește următoarele elemente:






  1. | identificarea aeronavei; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Punctul SERA.4005 se înlocuiește cu următorul text:

„
  SERA.4005 Conținutul unui plan de zbor

(a)

Planul de zbor trebuie să includă toate informațiile pe care autoritatea competentă le consideră relevante în ceea ce privește următoarele elemente:

1.

identificarea aeronavei;

| 2. | regulile de zbor și tipul de zbor; |
| --- | --- |

2.

regulile de zbor și tipul de zbor;

| 3. | numărul și tipul (tipurile) de aeronave, precum și categoria turbulenței de siaj; |
| --- | --- |

3.

numărul și tipul (tipurile) de aeronave, precum și categoria turbulenței de siaj;

| 4. | echipamentele și capacitățile aeronavelor; |
| --- | --- |

4.

echipamentele și capacitățile aeronavelor;

| 5. | aerodromul sau locul de operare de plecare; |
| --- | --- |

5.

aerodromul sau locul de operare de plecare;

| 6. | data și ora estimată de plecare de la locul de staționare; |
| --- | --- |

6.

data și ora estimată de plecare de la locul de staționare;

| 7. | viteza (vitezele) de croazieră; |
| --- | --- |

7.

viteza (vitezele) de croazieră;

| 8. | nivelul (nivelurile) de croazieră; |
| --- | --- |

8.

nivelul (nivelurile) de croazieră;

| 9. | ruta de urmat; |
| --- | --- |

9.

ruta de urmat;

| 10. | aerodromul sau locul de operare de destinație și timpul total necesar estimat; |
| --- | --- |

10.

aerodromul sau locul de operare de destinație și timpul total necesar estimat;

| 11. | aerodromul (aerodromurile) sau locul (locurile) de operare de rezervă; |
| --- | --- |

11.

aerodromul (aerodromurile) sau locul (locurile) de operare de rezervă;

| 12. | autonomia oferită de combustibil; |
| --- | --- |

12.

autonomia oferită de combustibil;

| 13. | numărul total de persoane la bord; |
| --- | --- |

13.

numărul total de persoane la bord;

| 14. | echipamentele de urgență și de supraviețuire, inclusiv sistemul de salvare cu parașută balistică; |
| --- | --- |

14.

echipamentele de urgență și de supraviețuire, inclusiv sistemul de salvare cu parașută balistică;

| 15. | alte informații. |
| --- | --- |

15.

alte informații.

| (b) | În cazul planurilor de zbor depuse în timpul zborului, aerodromul sau locul de operare de plecare indicat este locul din care se pot obține informații suplimentare referitoare la zbor, dacă este necesar. În plus, informația care trebuie furnizată în locul orei estimate de plecare de la locul de staționare este ora la care se trece peste primul punct al rutei la care se referă planul de zbor.” |
| --- | --- |

(b)

În cazul planurilor de zbor depuse în timpul zborului, aerodromul sau locul de operare de plecare indicat este locul din care se pot obține informații suplimentare referitoare la zbor, dacă este necesar. În plus, informația care trebuie furnizată în locul orei estimate de plecare de la locul de staționare este ora la care se trece peste primul punct al rutei la care se referă planul de zbor.”

| 4. | Punctul SERA.4010 se înlocuiește cu următorul text:

  „
  SERA.4010 Completarea unui plan de zbor







  (a) | Planul de zbor trebuie să conțină informații, după caz, cu privire la elementele relevante enumerate la punctul SERA.4005 litera (a) subpunctele 1-11 referitoare la întreaga rută sau la porțiunea de rută pentru care este depus planul de zbor. |
| --- | --- | --- |

4.

Punctul SERA.4010 se înlocuiește cu următorul text:

„
  SERA.4010 Completarea unui plan de zbor

(a)

Planul de zbor trebuie să conțină informații, după caz, cu privire la elementele relevante enumerate la punctul SERA.4005 litera (a) subpunctele 1-11 referitoare la întreaga rută sau la porțiunea de rută pentru care este depus planul de zbor.

| (b) | Operatorii de aeronave, emitenții planurilor de zbor și unitățile de servicii de trafic aerian care urmează instrucțiunile necesare menționate la punctul SERA.4001 litera (c) subpunctul 1 punctul (i) trebuie să respecte următoarele elemente:






  1. | instrucțiunile de completare a formularului planului de zbor, prevăzute în apendicele 6; |
| --- | --- | --- |

(b)

Operatorii de aeronave, emitenții planurilor de zbor și unitățile de servicii de trafic aerian care urmează instrucțiunile necesare menționate la punctul SERA.4001 litera (c) subpunctul 1 punctul (i) trebuie să respecte următoarele elemente:

1.

instrucțiunile de completare a formularului planului de zbor, prevăzute în apendicele 6;

| 2. | orice constrângeri identificate în publicațiile de informare aeronautică (AIP) relevante. |
| --- | --- |

2.

orice constrângeri identificate în publicațiile de informare aeronautică (AIP) relevante.

| (c) | Operatorii de aeronave sau agenții care acționează în numele acestora și care intenționează să opereze, în spațiul aerian al cerului unic european, o porțiune a rutei sau întreaga rută în conformitate cu IFR, trebuie să introducă indicatorul corespunzător pentru echipamentele de aeronave disponibile la bord și pentru capacitățile acestora în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1770 al Comisiei (*1) la punctul relevant din planul de zbor, astfel cum se prevede la punctul SERA.4005 litera (a) subpunctul 4. |
| --- | --- |

(c)

Operatorii de aeronave sau agenții care acționează în numele acestora și care intenționează să opereze, în spațiul aerian al cerului unic european, o porțiune a rutei sau întreaga rută în conformitate cu IFR, trebuie să introducă indicatorul corespunzător pentru echipamentele de aeronave disponibile la bord și pentru capacitățile acestora în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1770 al Comisiei (*1) la punctul relevant din planul de zbor, astfel cum se prevede la punctul SERA.4005 litera (a) subpunctul 4.

| (d) | Operatorii de aeronave neechipate în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1770 care intenționează să opereze în spațiul aerian al cerului unic european trebuie să introducă indicatorul corespunzător pentru echipamentele de aeronave disponibile la bord și pentru capacitățile acestora, precum și orice eventuale derogări, în elementele relevante din planul de zbor în conformitate cu punctul SERA.4005 litera (a) subpunctul 4, respectiv punctul SERA.4005 litera (a) subpunctul 15. În plus, planul de zbor trebuie să conțină informații, după caz, despre toate celelalte elemente prevăzute de autoritatea competentă sau considerate necesare de către persoana care depune planul de zbor. |
| --- | --- |

(d)

Operatorii de aeronave neechipate în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1770 care intenționează să opereze în spațiul aerian al cerului unic european trebuie să introducă indicatorul corespunzător pentru echipamentele de aeronave disponibile la bord și pentru capacitățile acestora, precum și orice eventuale derogări, în elementele relevante din planul de zbor în conformitate cu punctul SERA.4005 litera (a) subpunctul 4, respectiv punctul SERA.4005 litera (a) subpunctul 15. În plus, planul de zbor trebuie să conțină informații, după caz, despre toate celelalte elemente prevăzute de autoritatea competentă sau considerate necesare de către persoana care depune planul de zbor.

(*1)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1770 al Comisiei din 12 septembrie 2023 de stabilire a dispozițiilor privind echipamentele de aeronave necesare pentru utilizarea spațiului aerian al cerului unic european și a regulilor de operare legate de utilizarea spațiului aerian al cerului unic european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 29/2009 și a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 1206/2011, (UE) nr. 1207/2011 și (UE) nr. 1079/2012 (JO L 228, xx.9.2023, p. 39)”."

| 5. | Se introduce punctul SERA.4013 cu următorul text:

  „
  SERA.4013 Acceptarea unui plan de zbor







  (a) | Administratorul de rețea pentru porțiunea de rută exploatată în conformitate cu IFR și biroul de raportare al serviciilor de trafic aerian trebuie să ia măsurile necesare pentru a se asigura că, atunci când se primește un plan de zbor sau când i se aduc modificări, acesta este:






  1. | în conformitate cu convențiile aplicabile privind formatul și datele; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Se introduce punctul SERA.4013 cu următorul text:

„
  SERA.4013 Acceptarea unui plan de zbor

(a)

Administratorul de rețea pentru porțiunea de rută exploatată în conformitate cu IFR și biroul de raportare al serviciilor de trafic aerian trebuie să ia măsurile necesare pentru a se asigura că, atunci când se primește un plan de zbor sau când i se aduc modificări, acesta este:

1.

în conformitate cu convențiile aplicabile privind formatul și datele;

| 2. | complet și, în măsura posibilului, exact; |
| --- | --- |

2.

complet și, în măsura posibilului, exact;

| 3. | dacă este necesar, modificat astfel încât să devină acceptabil pentru serviciile de trafic aerian; și |
| --- | --- |

3.

dacă este necesar, modificat astfel încât să devină acceptabil pentru serviciile de trafic aerian; și

| 4. | acceptat, sau modificările care i-au fost aduse sunt și ele acceptate, iar acest lucru este comunicat emitentului planului de zbor. |
| --- | --- |

4.

acceptat, sau modificările care i-au fost aduse sunt și ele acceptate, iar acest lucru este comunicat emitentului planului de zbor.

| (b) | Unitățile ATC trebuie să furnizeze administratorului de rețea orice modificări necesare ale planului de zbor ce afectează elemente legate de rută sau de nivelul de zbor, astfel cum sunt enumerate la punctul SERA.4005 litera (a) subpunctele (1)-(10), care ar putea afecta desfășurarea în condiții de siguranță a unui zbor, pentru planurile de zbor și mesajele de actualizare asociate primite anterior de la administratorul de rețea. În faza premergătoare zborului, o unitate ATC nu poate face nicio altă modificare sau anulare a unui plan de zbor fără coordonarea cu operatorul aeronavei. |
| --- | --- |

(b)

Unitățile ATC trebuie să furnizeze administratorului de rețea orice modificări necesare ale planului de zbor ce afectează elemente legate de rută sau de nivelul de zbor, astfel cum sunt enumerate la punctul SERA.4005 litera (a) subpunctele (1)-(10), care ar putea afecta desfășurarea în condiții de siguranță a unui zbor, pentru planurile de zbor și mesajele de actualizare asociate primite anterior de la administratorul de rețea. În faza premergătoare zborului, o unitate ATC nu poate face nicio altă modificare sau anulare a unui plan de zbor fără coordonarea cu operatorul aeronavei.

| (c) | Administratorul de rețea trebuie să comunice tuturor unităților ATS vizate planul de zbor acceptat și orice modificări acceptate efectuate în faza premergătoare zborului asupra elementelor enumerate la punctul SERA.4005 litera (a) punctele (1)-(10) din planul de zbor și a mesajelor de actualizare asociate. |
| --- | --- |

(c)

Administratorul de rețea trebuie să comunice tuturor unităților ATS vizate planul de zbor acceptat și orice modificări acceptate efectuate în faza premergătoare zborului asupra elementelor enumerate la punctul SERA.4005 litera (a) punctele (1)-(10) din planul de zbor și a mesajelor de actualizare asociate.

| (d) | Administratorul de rețea trebuie să comunice operatorului aeronavei orice modificări necesare ale planului de zbor efectuate în faza premergătoare zborului, afectând elemente enumerate la punctul SERA.4005 litera (a) subpunctele (1)-(10), legate de rută sau de nivelul de zbor, care ar putea afecta desfășurarea în condiții de siguranță a unui zbor, pentru planurile de zbor și mesajele de actualizare asociate primite anterior. |
| --- | --- |

(d)

Administratorul de rețea trebuie să comunice operatorului aeronavei orice modificări necesare ale planului de zbor efectuate în faza premergătoare zborului, afectând elemente enumerate la punctul SERA.4005 litera (a) subpunctele (1)-(10), legate de rută sau de nivelul de zbor, care ar putea afecta desfășurarea în condiții de siguranță a unui zbor, pentru planurile de zbor și mesajele de actualizare asociate primite anterior.

| (e) | Emitentul planului de zbor, atunci când acesta nu este operatorul aeronavei sau pilotul, trebuie să ia măsurile necesare pentru ca condițiile de acceptare ale unui plan de zbor și orice modificări necesare aduse acestor condiții – astfel cum au fost notificate de administratorul de rețea pentru porțiunea de zbor operată în conformitate cu IFR sau de către birourile de raportare ale serviciilor de trafic aerian – să fie puse la dispoziția operatorului aeronavei sau a pilotului care a depus planul de zbor. |
| --- | --- |

(e)

Emitentul planului de zbor, atunci când acesta nu este operatorul aeronavei sau pilotul, trebuie să ia măsurile necesare pentru ca condițiile de acceptare ale unui plan de zbor și orice modificări necesare aduse acestor condiții – astfel cum au fost notificate de administratorul de rețea pentru porțiunea de zbor operată în conformitate cu IFR sau de către birourile de raportare ale serviciilor de trafic aerian – să fie puse la dispoziția operatorului aeronavei sau a pilotului care a depus planul de zbor.

| (f) | Operatorul aeronavei trebuie să ia măsurile necesare pentru ca toate condițiile de acceptare ale unui plan de zbor și orice modificări necesare aduse acestora, notificate emitentului planului de zbor de către administratorul de rețea sau de către biroul de raportare al serviciilor de trafic aerian, să fie integrate în operarea planificată a zborului și comunicate pilotului. |
| --- | --- |

(f)

Operatorul aeronavei trebuie să ia măsurile necesare pentru ca toate condițiile de acceptare ale unui plan de zbor și orice modificări necesare aduse acestora, notificate emitentului planului de zbor de către administratorul de rețea sau de către biroul de raportare al serviciilor de trafic aerian, să fie integrate în operarea planificată a zborului și comunicate pilotului.

| (g) | Înainte de operarea zborului, operatorul aeronavei trebuie să ia măsurile necesare pentru ca intențiile operaționale să fie reflectate corect de conținutul planului de zbor. |
| --- | --- |

(g)

Înainte de operarea zborului, operatorul aeronavei trebuie să ia măsurile necesare pentru ca intențiile operaționale să fie reflectate corect de conținutul planului de zbor.

| (h) | Administratorul de rețea trebuie să prelucreze și să distribuie informațiile privind capacitatea de a utiliza ecartul între canale de 8,33 kHz, primite în planurile de zbor. |
| --- | --- |

(h)

Administratorul de rețea trebuie să prelucreze și să distribuie informațiile privind capacitatea de a utiliza ecartul între canale de 8,33 kHz, primite în planurile de zbor.

| (i) | Cerințele prevăzute la literele (a)-(h) nu se aplică în spațiul aerian al cerului unic european care nu face parte din regiunea EUR a OACI.” |
| --- | --- |

(i)

Cerințele prevăzute la literele (a)-(h) nu se aplică în spațiul aerian al cerului unic european care nu face parte din regiunea EUR a OACI.”

| 6. | Punctul SERA.4015 se înlocuiește cu următorul text:

  „
  SERA.4015 Modificări aduse unui plan de zbor







  (a) | Toate modificările aduse unui plan de zbor depus pentru un zbor IFR sau pentru un zbor VFR operat ca zbor controlat se raportează:






  1. | în timpul fazei premergătoare zborului, administratorului de rețea pentru zborurile destinate să opereze în conformitate cu IFR pe o parte a rutei sau pe întreaga rută, și birourilor de raportare ale serviciilor de trafic aerian cât mai rapid posibil; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Punctul SERA.4015 se înlocuiește cu următorul text:

„
  SERA.4015 Modificări aduse unui plan de zbor

(a)

Toate modificările aduse unui plan de zbor depus pentru un zbor IFR sau pentru un zbor VFR operat ca zbor controlat se raportează:

1.

în timpul fazei premergătoare zborului, administratorului de rețea pentru zborurile destinate să opereze în conformitate cu IFR pe o parte a rutei sau pe întreaga rută, și birourilor de raportare ale serviciilor de trafic aerian cât mai rapid posibil;

| 2. | în timpul zborului, sub rezerva dispozițiilor de la punctul SERA.8020 litera (b), unității de servicii de trafic aerian corespunzătoare. |
| --- | --- |

2.

în timpul zborului, sub rezerva dispozițiilor de la punctul SERA.8020 litera (b), unității de servicii de trafic aerian corespunzătoare.

Pentru alte zboruri VFR, modificările semnificative ale planului de zbor trebuie raportate cât mai rapid posibil unității de servicii de trafic aerian corespunzătoare.

| (b) | În cazul unei întârzieri de 30 de minute care depășește ora estimată de plecare de la locul de staționare pentru un zbor controlat sau al unei întârzieri de o oră pentru un zbor necontrolat pentru care a fost depus un plan de zbor, planul de zbor trebuie modificat sau trebuie depus un nou plan de zbor, iar vechiul plan de zbor trebuie anulat, după caz. Pentru orice zbor operat în conformitate cu IFR, întârzierile mai mari de 15 minute se comunică administratorului de rețea. |
| --- | --- |

(b)

În cazul unei întârzieri de 30 de minute care depășește ora estimată de plecare de la locul de staționare pentru un zbor controlat sau al unei întârzieri de o oră pentru un zbor necontrolat pentru care a fost depus un plan de zbor, planul de zbor trebuie modificat sau trebuie depus un nou plan de zbor, iar vechiul plan de zbor trebuie anulat, după caz. Pentru orice zbor operat în conformitate cu IFR, întârzierile mai mari de 15 minute se comunică administratorului de rețea.

| (c) | În cazul unei modificări a echipamentelor aeronavei și a nivelului capacității acestora pentru un zbor, operatorii de aeronave sau agenții care acționează în numele lor trebuie să trimită un mesaj de modificare administratorului de rețea sau birourilor de raportare ale serviciilor de trafic aerian, cu indicatorul corespunzător introdus la elementul relevant din formularul planului de zbor. |
| --- | --- |

(c)

În cazul unei modificări a echipamentelor aeronavei și a nivelului capacității acestora pentru un zbor, operatorii de aeronave sau agenții care acționează în numele lor trebuie să trimită un mesaj de modificare administratorului de rețea sau birourilor de raportare ale serviciilor de trafic aerian, cu indicatorul corespunzător introdus la elementul relevant din formularul planului de zbor.

| (d) | Dacă informațiile transmise înainte de plecare cu privire la autonomia aeronavei sau la numărul total de persoane la bord sunt incorecte la momentul plecării, acestea constituie o modificare semnificativă a planului de zbor și, prin urmare, trebuie raportate. |
| --- | --- |

(d)

Dacă informațiile transmise înainte de plecare cu privire la autonomia aeronavei sau la numărul total de persoane la bord sunt incorecte la momentul plecării, acestea constituie o modificare semnificativă a planului de zbor și, prin urmare, trebuie raportate.

| (e) | Cerințele prevăzute la literele (a)-(d) nu se aplică în spațiul aerian al cerului unic european care nu face parte din regiunea EUR a OACI.” |
| --- | --- |

(e)

Cerințele prevăzute la literele (a)-(d) nu se aplică în spațiul aerian al cerului unic european care nu face parte din regiunea EUR a OACI.”

| 7. | Se adaugă secțiunea 15 cu următorul text:

  „
  SECȚIUNEA 15



  Proceduri de comunicații controlor-pilot prin legături de date (CPDLC)



  SERA.15001 Inițierea legăturii de date și eșecul inițierii legăturii de date







  (a) | Adresa de conectare (logon) asociată unei unități de servicii de trafic aerian se publică în publicațiile naționale de informare aeronautică (AIP). |
| --- | --- | --- |

7.

Se adaugă secțiunea 15 cu următorul text:

„
  SECȚIUNEA 15

Proceduri de comunicații controlor-pilot prin legături de date (CPDLC)

SERA.15001 Inițierea legăturii de date și eșecul inițierii legăturii de date

(a)

Adresa de conectare (logon) asociată unei unități de servicii de trafic aerian se publică în publicațiile naționale de informare aeronautică (AIP).

| (b) | La primirea unei cereri valabile de inițiere a unei legături de date din partea unei aeronave care se apropie de sau se află în zona de servicii de legături de date, unitatea de servicii de trafic aerian trebuie să accepte cererea și, dacă este în măsură să o coreleze cu un plan de zbor, trebuie să stabilească o legătură cu aeronava. |
| --- | --- |

(b)

La primirea unei cereri valabile de inițiere a unei legături de date din partea unei aeronave care se apropie de sau se află în zona de servicii de legături de date, unitatea de servicii de trafic aerian trebuie să accepte cererea și, dacă este în măsură să o coreleze cu un plan de zbor, trebuie să stabilească o legătură cu aeronava.

| (c) | Furnizorul de servicii de trafic aerian trebuie să stabilească proceduri pentru a soluționa, cât mai rapid posibil, eșecurile de inițiere a legăturii de date. |
| --- | --- |

(c)

Furnizorul de servicii de trafic aerian trebuie să stabilească proceduri pentru a soluționa, cât mai rapid posibil, eșecurile de inițiere a legăturii de date.

| (d) | Operatorul aeronavei trebuie să stabilească proceduri pentru a soluționa, cât mai rapid posibil, eșecurile de inițiere a legăturii de date. |
| --- | --- |

(d)

Operatorul aeronavei trebuie să stabilească proceduri pentru a soluționa, cât mai rapid posibil, eșecurile de inițiere a legăturii de date.

SERA.15005 Stabilirea CPDLC

| (a) | CPDLC se stabilesc cu suficient timp în avans pentru a se asigura faptul că aeronava comunică cu unitatea de control al traficului aerian corespunzătoare. |
| --- | --- |

(a)

CPDLC se stabilesc cu suficient timp în avans pentru a se asigura faptul că aeronava comunică cu unitatea de control al traficului aerian corespunzătoare.

| (b) | Informațiile privind momentul și, dacă este cazul, locul în care sistemele aeriene sau terestre trebuie să stabilească CPDLC se publică în circulare sau publicații de informare aeronautică. |
| --- | --- |

(b)

Informațiile privind momentul și, dacă este cazul, locul în care sistemele aeriene sau terestre trebuie să stabilească CPDLC se publică în circulare sau publicații de informare aeronautică.

| (c) | Pilotul trebuie să fie în măsură să identifice unitatea de control al traficului aerian care furnizează serviciul de control al traficului aerian în orice moment în timpul furnizării serviciului. |
| --- | --- |

(c)

Pilotul trebuie să fie în măsură să identifice unitatea de control al traficului aerian care furnizează serviciul de control al traficului aerian în orice moment în timpul furnizării serviciului.

SERA.15010 Transferarea CPDLC

| (a) | Atunci când se transferă CPDLC, transferul comunicațiilor prin voce și al CPDLC trebuie să înceapă simultan. |
| --- | --- |

(a)

Atunci când se transferă CPDLC, transferul comunicațiilor prin voce și al CPDLC trebuie să înceapă simultan.

| (b) | Atunci când o aeronavă este transferată de la o unitate de control al traficului aerian în care CPDLC sunt disponibile la o unitate de control al traficului aerian în care CPDLC nu sunt disponibile, încetarea CPDLC trebuie să înceapă simultan cu transferul comunicațiilor prin voce. |
| --- | --- |

(b)

Atunci când o aeronavă este transferată de la o unitate de control al traficului aerian în care CPDLC sunt disponibile la o unitate de control al traficului aerian în care CPDLC nu sunt disponibile, încetarea CPDLC trebuie să înceapă simultan cu transferul comunicațiilor prin voce.

| (c) | Controlorul de trafic aerian trebuie să fie informat atunci când încearcă să efectueze un transfer al CPDLC care conduce la o modificare a autorității asupra datelor, dacă există mesaje prin legături de date pentru care nu s-a primit un răspuns de închidere. Atunci când controlorul de trafic aerian decide să transfere aeronava fără a primi răspunsuri de la piloți la mesajul (mesajele) de legătură ascendentă pendinte, controlorul de trafic aerian trebuie să revină, în mod normal, la comunicațiile prin voce pentru a clarifica orice fel de ambiguitate asociată mesajului (mesajelor) de legătură ascendentă pendinte. |
| --- | --- |

(c)

Controlorul de trafic aerian trebuie să fie informat atunci când încearcă să efectueze un transfer al CPDLC care conduce la o modificare a autorității asupra datelor, dacă există mesaje prin legături de date pentru care nu s-a primit un răspuns de închidere. Atunci când controlorul de trafic aerian decide să transfere aeronava fără a primi răspunsuri de la piloți la mesajul (mesajele) de legătură ascendentă pendinte, controlorul de trafic aerian trebuie să revină, în mod normal, la comunicațiile prin voce pentru a clarifica orice fel de ambiguitate asociată mesajului (mesajelor) de legătură ascendentă pendinte.

SERA.15015 Compunerea mesajelor CPDLC

| (a) | Textul mesajelor CPDLC trebuie compus în format de mesaj standard, într-un limbaj simplu sau în abrevieri și coduri. Limbajul simplu trebuie evitat atunci când lungimea textului poate fi redusă prin utilizarea unor abrevieri și coduri adecvate. Nu se folosesc cuvinte și fraze neesențiale, cum ar fi expresiile de politețe. |
| --- | --- |

(a)

Textul mesajelor CPDLC trebuie compus în format de mesaj standard, într-un limbaj simplu sau în abrevieri și coduri. Limbajul simplu trebuie evitat atunci când lungimea textului poate fi redusă prin utilizarea unor abrevieri și coduri adecvate. Nu se folosesc cuvinte și fraze neesențiale, cum ar fi expresiile de politețe.

| (b) | Controlorul de trafic aerian și pilotul trebuie să compună mesajele CPDLC utilizând elemente de mesaj standard, elemente de mesaj cu text liber sau o combinație a celor două. Utilizarea de către controlorii de trafic aerian sau de către piloți a elementelor de mesaj cu text liber trebuie evitată. |
| --- | --- |

(b)

Controlorul de trafic aerian și pilotul trebuie să compună mesajele CPDLC utilizând elemente de mesaj standard, elemente de mesaj cu text liber sau o combinație a celor două. Utilizarea de către controlorii de trafic aerian sau de către piloți a elementelor de mesaj cu text liber trebuie evitată.

| (c) | Dacă setul de mesaje CPDLC implementat nu prevede circumstanțe specifice, autoritatea competentă poate stabili, prin consultare cu operatorii și cu alți furnizori de servicii de trafic aerian, că este acceptabil să se utilizeze elemente de mesaj cu text liber. În astfel de cazuri, autoritatea competentă în cauză trebuie să definească formatul de afișare, utilizarea preconizată și atributele pentru fiecare element de mesaj cu text liber. |
| --- | --- |

(c)

Dacă setul de mesaje CPDLC implementat nu prevede circumstanțe specifice, autoritatea competentă poate stabili, prin consultare cu operatorii și cu alți furnizori de servicii de trafic aerian, că este acceptabil să se utilizeze elemente de mesaj cu text liber. În astfel de cazuri, autoritatea competentă în cauză trebuie să definească formatul de afișare, utilizarea preconizată și atributele pentru fiecare element de mesaj cu text liber.

| (d) | Compoziția unui mesaj CPDLC nu trebuie să depășească cinci elemente de mesaj, dintre care numai două pot conține variabila de autorizare a rutei. |
| --- | --- |

(d)

Compoziția unui mesaj CPDLC nu trebuie să depășească cinci elemente de mesaj, dintre care numai două pot conține variabila de autorizare a rutei.

| (e) | Compunerea de mesaje CPDLC multielement:






  1. | Atunci când un mesaj CPDLC multielement necesită un răspuns, răspunsul se aplică tuturor elementelor mesajului. |
| --- | --- | --- |

(e)

Compunerea de mesaje CPDLC multielement:

1.

Atunci când un mesaj CPDLC multielement necesită un răspuns, răspunsul se aplică tuturor elementelor mesajului.

| 2. | Atunci când un mesaj de autorizare cu element unic sau oricare parte a unui mesaj de autorizare multielement nu poate fi respectată, pilotul trebuie să trimită un răspuns «UNABLE» pentru întregul mesaj. |
| --- | --- |

2.

Atunci când un mesaj de autorizare cu element unic sau oricare parte a unui mesaj de autorizare multielement nu poate fi respectată, pilotul trebuie să trimită un răspuns «UNABLE» pentru întregul mesaj.

| 3. | Controlorul trebuie să răspundă printr-un mesaj «UNABLE» care se aplică tuturor elementelor cererii atunci când nu poate fi aprobat niciun element al unei cereri de autorizare cu element unic sau al unei cereri de autorizare multielement. Autorizația sau autorizațiile în curs nu trebuie retransmise. |
| --- | --- |

3.

Controlorul trebuie să răspundă printr-un mesaj «UNABLE» care se aplică tuturor elementelor cererii atunci când nu poate fi aprobat niciun element al unei cereri de autorizare cu element unic sau al unei cereri de autorizare multielement. Autorizația sau autorizațiile în curs nu trebuie retransmise.

| 4. | Dacă o cerere de autorizare multielement poate fi satisfăcută doar parțial, controlorul trebuie să răspundă cu un mesaj «UNABLE» care se aplică tuturor elementelor de mesaj ale cererii și, dacă este cazul, trebuie să includă un motiv și/sau informații cu privire la momentul în care se poate aștepta autorizarea. |
| --- | --- |

4.

Dacă o cerere de autorizare multielement poate fi satisfăcută doar parțial, controlorul trebuie să răspundă cu un mesaj «UNABLE» care se aplică tuturor elementelor de mesaj ale cererii și, dacă este cazul, trebuie să includă un motiv și/sau informații cu privire la momentul în care se poate aștepta autorizarea.

| 5. | Atunci când pot fi luate în considerare toate elementele unei cereri de autorizare cu element unic sau multielement, controlorul trebuie să răspundă cu autorizări corespunzătoare fiecărui element al cererii. Acest răspuns trebuie să fie un mesaj unic de legătură ascendentă. |
| --- | --- |

5.

Atunci când pot fi luate în considerare toate elementele unei cereri de autorizare cu element unic sau multielement, controlorul trebuie să răspundă cu autorizări corespunzătoare fiecărui element al cererii. Acest răspuns trebuie să fie un mesaj unic de legătură ascendentă.

| 6. | Dacă un mesaj CPDLC conține mai multe elemente de mesaj, iar atributul de răspuns pentru mesaj este «Y», atunci când este utilizat, mesajul unic de răspuns trebuie să conțină numărul corespunzător de răspunsuri în aceeași ordine. |
| --- | --- |

6.

Dacă un mesaj CPDLC conține mai multe elemente de mesaj, iar atributul de răspuns pentru mesaj este «Y», atunci când este utilizat, mesajul unic de răspuns trebuie să conțină numărul corespunzător de răspunsuri în aceeași ordine.

SERA.15020 Răspunsul la mesajele CPDLC

| (a) | Cu excepția unor dispoziții contrare ale autorității competente, citirea vocală a mesajelor CPDLC nu este necesară. |
| --- | --- |

(a)

Cu excepția unor dispoziții contrare ale autorității competente, citirea vocală a mesajelor CPDLC nu este necesară.

| (b) | Cu excepția cazului în care este necesară corectarea mesajului CPDLC transmis, atunci când un controlor sau un pilot comunică prin intermediul CPDLC, răspunsul se dă în mod normal prin CPDLC. Atunci când un controlor sau un pilot comunică prin voce, răspunsul se dă, în mod normal, prin voce. |
| --- | --- |

(b)

Cu excepția cazului în care este necesară corectarea mesajului CPDLC transmis, atunci când un controlor sau un pilot comunică prin intermediul CPDLC, răspunsul se dă în mod normal prin CPDLC. Atunci când un controlor sau un pilot comunică prin voce, răspunsul se dă, în mod normal, prin voce.

SERA.15025 Corectarea mesajelor CPDLC

| (a) | Atunci când se consideră necesară corectarea unui mesaj CPDLC sau atunci când este necesară clarificarea conținutului unui astfel de mesaj, controlorul de trafic aerian și pilotul trebuie să utilizeze cele mai adecvate mijloace disponibile pentru emiterea detaliilor corecte sau pentru furnizarea clarificărilor necesare. |
| --- | --- |

(a)

Atunci când se consideră necesară corectarea unui mesaj CPDLC sau atunci când este necesară clarificarea conținutului unui astfel de mesaj, controlorul de trafic aerian și pilotul trebuie să utilizeze cele mai adecvate mijloace disponibile pentru emiterea detaliilor corecte sau pentru furnizarea clarificărilor necesare.

| (b) | Atunci când se utilizează comunicațiile prin voce pentru a corecta un mesaj CPDLC pentru care nu a fost încă primit niciun răspuns operațional, transmisia vocală a controlorului sau a pilotului trebuie să fie precedată de fraza: «DISREGARD CPDLC (tipul mesajului) MESSAGE, BREAK» – urmată de autorizarea, instrucțiunile, informațiile sau solicitarea corecte. |
| --- | --- |

(b)

Atunci când se utilizează comunicațiile prin voce pentru a corecta un mesaj CPDLC pentru care nu a fost încă primit niciun răspuns operațional, transmisia vocală a controlorului sau a pilotului trebuie să fie precedată de fraza: «DISREGARD CPDLC (tipul mesajului) MESSAGE, BREAK» – urmată de autorizarea, instrucțiunile, informațiile sau solicitarea corecte.

| (c) | Atunci când se face referire la și când se identifică mesajul CPDLC care trebuie ignorat, trebuie procedat cu prudență la formularea acestuia, astfel încât să se evite orice ambiguitate legată de corectarea autorizării, a instrucțiunilor, a informațiilor sau a solicitării. |
| --- | --- |

(c)

Atunci când se face referire la și când se identifică mesajul CPDLC care trebuie ignorat, trebuie procedat cu prudență la formularea acestuia, astfel încât să se evite orice ambiguitate legată de corectarea autorizării, a instrucțiunilor, a informațiilor sau a solicitării.

| (d) | Dacă un mesaj CPDLC care necesită un răspuns operațional este negociat ulterior prin voce, se trimite un răspuns adecvat de închidere a mesajului CPDLC pentru a asigura sincronizarea adecvată a dialogului CPDLC. Acest lucru poate fi realizat fie comunicându-i în mod explicit destinatarului mesajului, prin voce, să închidă dialogul, fie permițându-i sistemului să închidă automat dialogul. |
| --- | --- |

(d)

Dacă un mesaj CPDLC care necesită un răspuns operațional este negociat ulterior prin voce, se trimite un răspuns adecvat de închidere a mesajului CPDLC pentru a asigura sincronizarea adecvată a dialogului CPDLC. Acest lucru poate fi realizat fie comunicându-i în mod explicit destinatarului mesajului, prin voce, să închidă dialogul, fie permițându-i sistemului să închidă automat dialogul.

SERA.15030 Proceduri de comunicații controlor-pilot prin legături de date pentru situații de urgență, pericole și defecțiuni ale echipamentelor CPDLC

| (a) | Atunci când un controlor de trafic aerian sau un pilot este avertizat că un mesaj de comunicații controlor-pilot prin legături de date a eșuat, controlorul de trafic aerian sau pilotul trebuie să ia una dintre următoarele măsuri, după caz:






  1. | prin voce, să confirme acțiunile care vor fi întreprinse cu privire la dialogul aferent, prefațând informațiile cu fraza: «CPDLC MESSAGE FAILURE»; |
| --- | --- | --- |

(a)

Atunci când un controlor de trafic aerian sau un pilot este avertizat că un mesaj de comunicații controlor-pilot prin legături de date a eșuat, controlorul de trafic aerian sau pilotul trebuie să ia una dintre următoarele măsuri, după caz:

1.

prin voce, să confirme acțiunile care vor fi întreprinse cu privire la dialogul aferent, prefațând informațiile cu fraza: «CPDLC MESSAGE FAILURE»;

| 2. | cu ajutorul comunicațiilor controlor-pilot prin legături de date, să reemită mesajul de comunicații controlor-pilot prin legături de date care a eșuat. |
| --- | --- |

2.

cu ajutorul comunicațiilor controlor-pilot prin legături de date, să reemită mesajul de comunicații controlor-pilot prin legături de date care a eșuat.

| (b) | Controlorii de trafic aerian cărora li se solicită să transmită informații cu privire la o defecțiune totală a sistemului terestru de comunicații controlor-pilot prin legături de date către toate stațiile susceptibile de a le intercepta trebuie să prefațeze această transmisie prin apelul general: «ALL STATIONS CPDLC FAILURE» – urmat de identificarea stației de apel. |
| --- | --- |

(b)

Controlorii de trafic aerian cărora li se solicită să transmită informații cu privire la o defecțiune totală a sistemului terestru de comunicații controlor-pilot prin legături de date către toate stațiile susceptibile de a le intercepta trebuie să prefațeze această transmisie prin apelul general: «ALL STATIONS CPDLC FAILURE» – urmat de identificarea stației de apel.

| (c) | Atunci când comunicațiile controlor-pilot prin legături de date eșuează și se revine la comunicațiile prin voce, se consideră că toate mesajele CPDLC rămase sunt netransmise și întregul dialog care implică mesajele rămase este reluat prin voce. |
| --- | --- |

(c)

Atunci când comunicațiile controlor-pilot prin legături de date eșuează și se revine la comunicațiile prin voce, se consideră că toate mesajele CPDLC rămase sunt netransmise și întregul dialog care implică mesajele rămase este reluat prin voce.

| (d) | Atunci când comunicațiile controlor-pilot prin legături de date eșuează, dar sunt restabilite înainte de a fi necesar să se revină la comunicații prin voce, se consideră că toate mesajele rămase sunt netransmise și întregul dialog care implică mesajele rămase este reluat prin CPDLC. |
| --- | --- |

(d)

Atunci când comunicațiile controlor-pilot prin legături de date eșuează, dar sunt restabilite înainte de a fi necesar să se revină la comunicații prin voce, se consideră că toate mesajele rămase sunt netransmise și întregul dialog care implică mesajele rămase este reluat prin CPDLC.

SERA.15035 Oprirea intenționată a sistemului CPDLC

| (a) | Atunci când este planificată o oprire a rețelei de comunicații sau a sistemului CPDLC terestru, se publică un NOTAM pentru a informa toate părțile vizate în legătură cu perioada de oprire și, dacă este necesar, cu detaliile frecvențelor de comunicații prin voce care trebuie utilizate. |
| --- | --- |

(a)

Atunci când este planificată o oprire a rețelei de comunicații sau a sistemului CPDLC terestru, se publică un NOTAM pentru a informa toate părțile vizate în legătură cu perioada de oprire și, dacă este necesar, cu detaliile frecvențelor de comunicații prin voce care trebuie utilizate.

| (b) | Aeronavele care comunică cu unitățile ATC trebuie să fie informate prin voce sau prin CPDLC cu privire la orice pierdere iminentă a serviciului CPDLC. |
| --- | --- |

(b)

Aeronavele care comunică cu unitățile ATC trebuie să fie informate prin voce sau prin CPDLC cu privire la orice pierdere iminentă a serviciului CPDLC.

SERA.15040 Întreruperea utilizării solicitărilor CPDLC

| (a) | Atunci când un controlor solicită tuturor stațiilor sau unui anumit zbor să evite trimiterea de solicitări CPDLC pentru o perioadă limitată de timp, se utilizează următoarea frază: [(indicativ de apel) sau ALL STATIONS) STOP SENDING CPDLC REQUESTS [UNTIL ADVISED] [(motiv)]. |
| --- | --- |

(a)

Atunci când un controlor solicită tuturor stațiilor sau unui anumit zbor să evite trimiterea de solicitări CPDLC pentru o perioadă limitată de timp, se utilizează următoarea frază: [(indicativ de apel) sau ALL STATIONS) STOP SENDING CPDLC REQUESTS [UNTIL ADVISED] [(motiv)].

| (b) | Reluarea utilizării normale a CPDLC se comunică prin utilizarea următoarei fraze: [(indicativ de apel) sau ALL STATIONS) RESUME NORMAL CPDLC OPERATIONS. |
| --- | --- |

(b)

Reluarea utilizării normale a CPDLC se comunică prin utilizarea următoarei fraze: [(indicativ de apel) sau ALL STATIONS) RESUME NORMAL CPDLC OPERATIONS.

SERA.15045 Utilizarea CPDLC în cazul unei defecțiuni a comunicațiilor prin voce aer-sol

Existența unei conexiuni CPDLC între o unitate de servicii de trafic aerian și o aeronavă nu trebuie să împiedice pilotul și controlorul de trafic aerian în cauză să inițieze și să efectueze toate acțiunile necesare în cazul unei defecțiuni a comunicațiilor prin voce aer-sol.

SERA.15050 Testarea CPDLC

În cazul în care testarea CPDLC cu o aeronavă ar putea afecta serviciile de trafic aerian furnizate aeronavei, coordonarea se efectuează înainte de această testare.”

| 8. | Se adaugă următorul apendice 6:


  „Apendicele 6

  COMPLETAREA UNUI PLAN DE ZBOR

  1.   Model de formular de plan de zbor al OACI






  2.   Instrucțiuni pentru completarea formularului de plan de zbor

  2.1.   Generalități
  Respectați îndeaproape formatele prescrise și modul de specificare a datelor.
  Începeți introducerea datelor în primul spațiu prevăzut. Acolo unde sunt disponibile spații în plus, lăsați spațiile neutilizate necompletate.
  Introduceți toate orele în format UTC de 4 cifre.
  Introduceți toate intervalele de timp estimate în format de 4 cifre (ore și minute).
  Zona hașurată care precedă elementul 3 trebuie completată de serviciile ATS și COM, cu excepția cazului în care responsabilitatea pentru inițierea mesajelor privind planul de zbor a fost delegată.
  2.2.   Instrucțiuni pentru introducerea datelor ATS
  Completați elementele 7-18 și, dacă autoritatea competentă solicită acest lucru sau dacă se consideră necesar, completați elementul 19 conform indicațiilor de mai jos.
  Introduceți una dintre următoarele identificări de aeronavă, fără a depăși 7 caractere alfanumerice și fără cratime sau simboluri:






  (a) | indicativul OACI al operatorului aeronavei, urmat de identificarea zborului (de exemplu KLM511, NGA213, JTR25) atunci când, în radiotelefonie, indicativul de apel care trebuie utilizat de aeronavă constă în indicativul telefonic OACI al operatorului, urmat de identificarea zborului (de exemplu, KLM511, NIGERIA213, JESTER25) sau |
| --- | --- | --- |

8.

Se adaugă următorul apendice 6:

„Apendicele 6

COMPLETAREA UNUI PLAN DE ZBOR

1.   Model de formular de plan de zbor al OACI

Image 1

2.   Instrucțiuni pentru completarea formularului de plan de zbor

2.1.   Generalități

Respectați îndeaproape formatele prescrise și modul de specificare a datelor.

Începeți introducerea datelor în primul spațiu prevăzut. Acolo unde sunt disponibile spații în plus, lăsați spațiile neutilizate necompletate.

Introduceți toate orele în format UTC de 4 cifre.

Introduceți toate intervalele de timp estimate în format de 4 cifre (ore și minute).

Zona hașurată care precedă elementul 3 trebuie completată de serviciile ATS și COM, cu excepția cazului în care responsabilitatea pentru inițierea mesajelor privind planul de zbor a fost delegată.

2.2.   Instrucțiuni pentru introducerea datelor ATS

Completați elementele 7-18 și, dacă autoritatea competentă solicită acest lucru sau dacă se consideră necesar, completați elementul 19 conform indicațiilor de mai jos.

Introduceți una dintre următoarele identificări de aeronavă, fără a depăși 7 caractere alfanumerice și fără cratime sau simboluri:

(a)

indicativul OACI al operatorului aeronavei, urmat de identificarea zborului (de exemplu KLM511, NGA213, JTR25) atunci când, în radiotelefonie, indicativul de apel care trebuie utilizat de aeronavă constă în indicativul telefonic OACI al operatorului, urmat de identificarea zborului (de exemplu, KLM511, NIGERIA213, JESTER25) sau

| (b) | însemnele de naționalitate sau de organizație de exploatare în comun și însemnele de înmatriculare ale aeronavei (de exemplu, EIAKO, 4XBCD, N2567GA), atunci când:






  1. | în radiotelefonie, indicativul de apel care trebuie utilizat de aeronavă constă numai în această identificare (de ex. CGAJS) sau este precedat de indicativul telefonic OACI al operatorului aeronavei (de ex. BLIZZARD CGAJS); |
| --- | --- | --- |

(b)

însemnele de naționalitate sau de organizație de exploatare în comun și însemnele de înmatriculare ale aeronavei (de exemplu, EIAKO, 4XBCD, N2567GA), atunci când:

1.

în radiotelefonie, indicativul de apel care trebuie utilizat de aeronavă constă numai în această identificare (de ex. CGAJS) sau este precedat de indicativul telefonic OACI al operatorului aeronavei (de ex. BLIZZARD CGAJS);

| 2. | aeronava nu este echipată cu un radio.





  Reguli de zbor |
| --- | --- |

2.

aeronava nu este echipată cu un radio.

Reguli de zbor

INTRODUCEȚI una dintre următoarele litere pentru a desemna categoria de reguli de zbor pe care pilotul intenționează să le respecte:

| I | – | dacă se intenționează ca întregul zbor să fie operat în regim IFR; sau |
| --- | --- | --- |
| V | – | dacă se intenționează ca întregul zbor să fie operat în regim VFR sau |
| Y | – | dacă zborul este operat inițial în regim IFR, iar apoi regulile de zbor se modifică o dată sau de mai multe ori sau |
| Z | – | dacă zborul este operat inițial în regim VFR, iar apoi regulile de zbor se modifică o dată sau de mai multe ori. |

I

–

dacă se intenționează ca întregul zbor să fie operat în regim IFR; sau

V

–

dacă se intenționează ca întregul zbor să fie operat în regim VFR sau

Y

–

dacă zborul este operat inițial în regim IFR, iar apoi regulile de zbor se modifică o dată sau de mai multe ori sau

Z

–

dacă zborul este operat inițial în regim VFR, iar apoi regulile de zbor se modifică o dată sau de mai multe ori.

Specificați la elementul 15 punctul sau punctele în care este planificată o modificare a regulilor de zbor.

| Tipul zborului |
| --- |

Tipul zborului

INTRODUCEȚI una dintre următoarele litere pentru a indica tipul zborului, atunci când autoritatea competentă solicită acest lucru:

| S | – | pentru servicii aeriene regulate; |
| --- | --- | --- |
| N | – | pentru operațiuni de transport aerian neregulate; |
| G | – | pentru aviația generală; |
| M | – | pentru aviația militară; |
| X | – | pentru orice altă categorie decât cele definite mai sus. |

S

–

pentru servicii aeriene regulate;

N

–

pentru operațiuni de transport aerian neregulate;

G

–

pentru aviația generală;

M

–

pentru aviația militară;

X

–

pentru orice altă categorie decât cele definite mai sus.

Specificați statutul unui zbor după indicatorul STS de la elementul 18 sau, dacă este necesar pentru a indica alte motive pentru efectuarea unui handling specific de către ATS, indicați motivul după indicatorul RMK de la elementul 18.

| Numărul de aeronave (1 sau 2 caractere) |
| --- |

Numărul de aeronave (1 sau 2 caractere)

INTRODUCEȚI numărul de aeronave, dacă există mai mult de una.

| Tipul aeronavei (2-4 caractere) |
| --- |

Tipul aeronavei (2-4 caractere)

INTRODUCEȚI indicativul corespunzător, astfel cum se specifică în Doc 8643, «
  Aircraft Type Designators
  » (Coduri de identificare a tipurilor de aeronave), SAU, dacă nu a fost atribuit un astfel de cod de identificare sau în cazul unor zboruri în formație care cuprind mai multe tipuri de aeronave, INTRODUCEȚI ZZZZ și SPECIFICAȚI la elementul 18 (numerele și) tipul (tipurile) de aeronavă, precedat(e) de ‘TYP/

| Categoria turbulenței de siaj (1 caracter) |
| --- |

Categoria turbulenței de siaj (1 caracter)

INTRODUCEȚI o linie oblică urmată de una dintre următoarele litere, pentru a indica categoria turbulențelor de siaj a aeronavei:

| J | – | SUPER, pentru a indica un tip de aeronavă specificat ca atare în documentul OACI 8643, Aircraft Type Designators, cea mai recentă ediție; |
| --- | --- | --- |
| H | – | HEAVY (grea), pentru a indica un tip de aeronavă cu o masă maximă certificată la decolare de cel puțin 136 000 kg, cu excepția tipurilor de aeronave enumerate în documentul OACI 8643 din categoria SUPER (J); |
| M | – | MEDIUM (medie), pentru a indica un tip de aeronavă cu o masă maximă certificată la decolare mai mică de 136 000 kg, dar mai mare de 7 000 kg; |
| L | – | LIGHT (ușoară), pentru a indica un tip de aeronavă cu o masă maximă certificată la decolare mai mică sau egală cu 7 000 kg |

J

–

SUPER, pentru a indica un tip de aeronavă specificat ca atare în documentul OACI 8643, Aircraft Type Designators, cea mai recentă ediție;

H

–

HEAVY (grea), pentru a indica un tip de aeronavă cu o masă maximă certificată la decolare de cel puțin 136 000 kg, cu excepția tipurilor de aeronave enumerate în documentul OACI 8643 din categoria SUPER (J);

M

–

MEDIUM (medie), pentru a indica un tip de aeronavă cu o masă maximă certificată la decolare mai mică de 136 000 kg, dar mai mare de 7 000 kg;

L

–

LIGHT (ușoară), pentru a indica un tip de aeronavă cu o masă maximă certificată la decolare mai mică sau egală cu 7 000 kg

Capacitățile cuprind următoarele elemente:

| (a) | prezența la bordul aeronavei a echipamentelor relevante în stare de funcționare; |
| --- | --- |

(a)

prezența la bordul aeronavei a echipamentelor relevante în stare de funcționare;

| (b) | echipamente și capacități corespunzătoare cu calificările echipajului de zbor; și |
| --- | --- |

(b)

echipamente și capacități corespunzătoare cu calificările echipajului de zbor; și

| (c) | după caz, autorizația din partea autorității competente.





  Echipamente și capacități de radiocomunicații, navigație și asistență pentru apropiere |
| --- | --- |

(c)

după caz, autorizația din partea autorității competente.

Echipamente și capacități de radiocomunicații, navigație și asistență pentru apropiere

INTRODUCEȚI o literă, după cum urmează:

| N | – | dacă echipamentele standard COM/NAV/de asistență pentru apropiere pentru ruta prevăzută nu se află la bord sau dacă echipamentele nu sunt în stare de funcționare; sau |
| --- | --- | --- |
| S | – | dacă echipamentele standard COM/NAV/de asistență pentru apropiere pentru ruta prevăzută se află la bord și sunt în stare de funcționare; și/sau |

N

–

dacă echipamentele standard COM/NAV/de asistență pentru apropiere pentru ruta prevăzută nu se află la bord sau dacă echipamentele nu sunt în stare de funcționare; sau

S

–

dacă echipamentele standard COM/NAV/de asistență pentru apropiere pentru ruta prevăzută se află la bord și sunt în stare de funcționare; și/sau

INTRODUCEȚI una sau mai multe dintre următoarele litere pentru a indica echipamentele și capacitățile COM/NAV/de asistență pentru apropiere disponibile aflate în stare de funcționare:

| A | Sistem de aterizare GBAS | J7 | CPDLC FANS 1/A SATCOM (Iridium) |
| --- | --- | --- | --- |
| B | LPV (APV cu SBAS) | K | MLS |
| C | Loran C | L | ILS |
| D | DME | M1 | ATC SATVOICE (INMARSAT) |
| E1 | FMC WPR ACARS | M2 | ATC SATVOICE (MTSAT) |
| E2 | D-FIS ACARS | M3 | ATC SATVOICE (Iridium) |
| E3 | PDC ACARS | O | VOR |
| G | GNSS. În cazul în care oricare parte a zborului este planificată să fie efectuată în regim IFR, acesta se referă la receptoarele GNSS care sunt conforme cu anexa 10 volumul I al OACI. | P1 | CPDLC RCP 400 |
| P2 | CPDLC RCP240 |
| P3 | SATVOICE RCP 400 |
| H | HF RTF | P4-P9 | Rezervat pentru RCP |
| I | Navigația inerțială | R | PBN aprobată |
| J1 | CPDLC ATN VDL Modul 2 | T | TACAN |
| J2 | CPDLC FANS 1/A HFDL | U | UHF RTF |
| J3 | CPDLC FANS 1/A VDL Modul A | V | VHF RTF |
| J4 | CPDLC FANS 1/A VDL Modul 2 | W | RVSM aprobate |
| J5 | CPDLC FANS 1/A SATCOM (INMARSAT) | X | MNPS aprobate |
| J6 | CPDLC FANS 1/A
  SATCOM (MTSAT) | Y | HF cu capacitate de ecart între canale de 8,33 kHz |
| Z | Alte echipamente aflate la bord sau alte capacități |

A

Sistem de aterizare GBAS

J7

CPDLC FANS 1/A SATCOM (Iridium)

B

LPV (APV cu SBAS)

K

MLS

C

Loran C

L

ILS

D

DME

M1

ATC SATVOICE (INMARSAT)

E1

FMC WPR ACARS

M2

ATC SATVOICE (MTSAT)

E2

D-FIS ACARS

M3

ATC SATVOICE (Iridium)

E3

PDC ACARS

O

VOR

G

GNSS. În cazul în care oricare parte a zborului este planificată să fie efectuată în regim IFR, acesta se referă la receptoarele GNSS care sunt conforme cu anexa 10 volumul I al OACI.

P1

CPDLC RCP 400

P2

CPDLC RCP240

P3

SATVOICE RCP 400

H

HF RTF

P4-P9

Rezervat pentru RCP

I

Navigația inerțială

R

PBN aprobată

J1

CPDLC ATN VDL Modul 2

T

TACAN

J2

CPDLC FANS 1/A HFDL

U

UHF RTF

J3

CPDLC FANS 1/A VDL Modul A

V

VHF RTF

J4

CPDLC FANS 1/A VDL Modul 2

W

RVSM aprobate

J5

CPDLC FANS 1/A SATCOM (INMARSAT)

X

MNPS aprobate

J6

CPDLC FANS 1/A

SATCOM (MTSAT)

Y

HF cu capacitate de ecart între canale de 8,33 kHz

Z

Alte echipamente aflate la bord sau alte capacități

Toate caracterele alfanumerice care nu sunt indicate mai sus sunt rezervate.

| Echipamente și capacități de supraveghere |
| --- |

Echipamente și capacități de supraveghere

| INTRODUCEȚI | N dacă nu există la bord niciun echipament de supraveghere pentru ruta prevăzută sau dacă echipamentul nu este în stare de funcționare |
| --- | --- |

INTRODUCEȚI

N dacă nu există la bord niciun echipament de supraveghere pentru ruta prevăzută sau dacă echipamentul nu este în stare de funcționare

SAU

| INTRODUCEȚI | unul sau mai mulți dintre următorii descriptori, până la maximum 20 de caractere, pentru a descrie echipamentul de supraveghere și/sau capacitățile de la bord care pot fi utilizate: |
| --- | --- |

INTRODUCEȚI

unul sau mai mulți dintre următorii descriptori, până la maximum 20 de caractere, pentru a descrie echipamentul de supraveghere și/sau capacitățile de la bord care pot fi utilizate:

SSR modurile A și C

| A | – | Transponder – modul A (4 cifre – 4 096 coduri) |
| --- | --- | --- |
| C | – | Transponder – modul A (4 cifre – 4 096 coduri) și modul C |

A

–

Transponder – modul A (4 cifre – 4 096 coduri)

C

–

Transponder – modul A (4 cifre – 4 096 coduri) și modul C

SSR modul S

| E | – | Transponder – modul S, inclusiv capacitatea de transmitere a identificării aeronavei, a altitudinii-presiunii și capacitatea extended squitter (ADS-B) |
| --- | --- | --- |
| H | – | Transponder – modul S, inclusiv capacitatea de transmitere a identificării aeronavei, a altitudinii-presiunii și capacitatea de supraveghere sporită |
| I | – | Transponder – modul S, inclusiv capacitatea de transmitere a identificării aeronavei, dar fără capacitatea de transmiterea a altitudinii-presiunii |
| L | – | Transponder – modul S, inclusiv capacitatea de transmitere a identificării aeronavei, a altitudinii-presiunii, capacitatea extended squitter (ADS-B) și capacitatea de supraveghere sporită |
| P | – | Transponder – modul S, inclusiv capacitatea de transmitere a altitudinii-presiunii, dar fără capacitatea de transmitere a identificării aeronavei |
| S | – | Transponder – modul S, inclusiv capacitatea de transmitere a altitudinii-presiunii și capacitatea de transmitere a identificării aeronavei |
| X | – | Transponder – modul S, fără capacitatea de transmitere a identificării aeronavei și fără capacitatea de transmitere a altitudinii-presiunii |

E

–

Transponder – modul S, inclusiv capacitatea de transmitere a identificării aeronavei, a altitudinii-presiunii și capacitatea extended squitter (ADS-B)

H

–

Transponder – modul S, inclusiv capacitatea de transmitere a identificării aeronavei, a altitudinii-presiunii și capacitatea de supraveghere sporită

I

–

Transponder – modul S, inclusiv capacitatea de transmitere a identificării aeronavei, dar fără capacitatea de transmiterea a altitudinii-presiunii

L

–

Transponder – modul S, inclusiv capacitatea de transmitere a identificării aeronavei, a altitudinii-presiunii, capacitatea extended squitter (ADS-B) și capacitatea de supraveghere sporită

P

–

Transponder – modul S, inclusiv capacitatea de transmitere a altitudinii-presiunii, dar fără capacitatea de transmitere a identificării aeronavei

S

–

Transponder – modul S, inclusiv capacitatea de transmitere a altitudinii-presiunii și capacitatea de transmitere a identificării aeronavei

X

–

Transponder – modul S, fără capacitatea de transmitere a identificării aeronavei și fără capacitatea de transmitere a altitudinii-presiunii

ADS-B

| B1 | – | ADS-B cu o capacitate de ieșire specifică ADS-B de 1 090 MHz |
| --- | --- | --- |
| B2 | – | ADS-B cu o capacitate de ieșire și de intrare specifică ADS-B de 1 090 MHz |
| U1 | – | Capacitate de ieșire ADS-B care utilizează UAT |
| U2 | – | Capacitate de ieșire și de intrare ADS-B care utilizează UAT |
| V1 | – | Capacitate de ieșire ADS-B care utilizează VDL modul 4 |
| V2 | – | Capacitate de ieșire și de intrare ADS-B care utilizează VDL modul 4 |

B1

–

ADS-B cu o capacitate de ieșire specifică ADS-B de 1 090 MHz

B2

–

ADS-B cu o capacitate de ieșire și de intrare specifică ADS-B de 1 090 MHz

U1

–

Capacitate de ieșire ADS-B care utilizează UAT

U2

–

Capacitate de ieșire și de intrare ADS-B care utilizează UAT

V1

–

Capacitate de ieșire ADS-B care utilizează VDL modul 4

V2

–

Capacitate de ieșire și de intrare ADS-B care utilizează VDL modul 4

ADS-C

| D1 | – | ADS-C cu capacități FANS 1/A |
| --- | --- | --- |
| G1 | – | ADS-C cu capacități ATN |

D1

–

ADS-C cu capacități FANS 1/A

G1

–

ADS-C cu capacități ATN

Caracterele alfanumerice care nu sunt indicate mai sus sunt rezervate.

| INTRODUCEȚI | indicatorul OACI de localizare din 4 litere al aerodromului de plecare, astfel cum se specifică în Doc 7910, Indicatori de localizare |
| --- | --- |
| SAU, | dacă nu a fost alocat un indicator de localizare, |

INTRODUCEȚI

indicatorul OACI de localizare din 4 litere al aerodromului de plecare, astfel cum se specifică în Doc 7910, Indicatori de localizare

SAU,

dacă nu a fost alocat un indicator de localizare,

INTRODUCEȚI ZZZZ și SPECIFICAȚI, la elementul 18:

| — | numele și localizarea aerodromului precedat de DEP/; sau |
| --- | --- |

—

numele și localizarea aerodromului precedat de DEP/; sau

| — | primul punct al rutei sau baliza radio de marcaj precedată de DEP/..., dacă aeronava nu a decolat de pe un aerodrom; |
| --- | --- |

—

primul punct al rutei sau baliza radio de marcaj precedată de DEP/..., dacă aeronava nu a decolat de pe un aerodrom;

| SAU, | – | dacă planul de zbor este primit de la o aeronavă în zbor, |
| --- | --- | --- |

SAU,

–

dacă planul de zbor este primit de la o aeronavă în zbor,

INTRODUCEȚI AFIL și SPECIFICAȚI, la elementul18, indicatorul de localizare OACI din 4 litere al amplasamentului unității ATS de la care se pot obține date suplimentare din planul de zbor, precedat de DEP/.

APOI, FĂRĂ SPAȚIU,

INTRODUCEȚI, pentru un plan de zbor prezentat înainte de plecare, ora estimată de plecare de la locul de staționare (EOBT) sau, pentru un plan de zbor primit de la o aeronavă aflată în zbor, timpul real sau estimat de trecere pe deasupra primului punct al rutei căreia i se aplică planul de zbor.

INTRODUCEȚI prima viteză de croazieră astfel cum este descrisă la litera (a) și primul nivel de croazieră astfel cum este descris la litera (b), fără spațiu între ele.

| APOI, | după săgeată, INTRODUCEȚI descrierea rutei conform literei (c). |
| --- | --- |

APOI,

după săgeată, INTRODUCEȚI descrierea rutei conform literei (c).

| (a) | Viteza de croazieră (maximum 5 caractere) |
| --- | --- |

(a)

INTRODUCEȚI viteza reală în raport cu aerul pentru prima sau pentru întreaga porțiune de croazieră a zborului, într-una dintre formele de mai jos:

| kilometri pe oră, exprimați prin litera K, urmată de 4 cifre (de exemplu, K0830); sau |
| --- |

kilometri pe oră, exprimați prin litera K, urmată de 4 cifre (de exemplu, K0830); sau

| noduri, exprimate prin litera N, urmată de 4 cifre (de exemplu, N0485); sau |
| --- |

noduri, exprimate prin litera N, urmată de 4 cifre (de exemplu, N0485); sau

| numărul Mach real, atunci când autoritatea competentă solicită acest lucru, rotunjit la cea mai apropiată sută de unități Mach, exprimat prin litera M, urmată de 3 cifre (de exemplu, M082). |
| --- |

numărul Mach real, atunci când autoritatea competentă solicită acest lucru, rotunjit la cea mai apropiată sută de unități Mach, exprimat prin litera M, urmată de 3 cifre (de exemplu, M082).

| (b) | Nivelul de croazieră (maximum 5 caractere) |
| --- | --- |

(b)

INTRODUCEȚI nivelul de croazieră planificat pentru prima sau pentru întreaga porțiune a rutei care urmează să fie efectuată, într-una dintre formele de mai jos:

| nivelul zborului, exprimat prin litera F, urmată de 3 cifre (de exemplu, F085; F330), sau |
| --- |

nivelul zborului, exprimat prin litera F, urmată de 3 cifre (de exemplu, F085; F330), sau

| nivelul metric standard în zeci de metri, atunci când autoritatea competentă solicită acest lucru, exprimat prin litera S urmată de 4 cifre (de exemplu, S1130); sau |
| --- |

nivelul metric standard în zeci de metri, atunci când autoritatea competentă solicită acest lucru, exprimat prin litera S urmată de 4 cifre (de exemplu, S1130); sau

| altitudinea în sute de picioare, exprimată prin litera A, urmată de 3 cifre (de exemplu, A045; A100); sau |
| --- |

altitudinea în sute de picioare, exprimată prin litera A, urmată de 3 cifre (de exemplu, A045; A100); sau

| altitudinea în zeci de metri, exprimată prin litera M, urmată de 4 cifre (de exemplu, M0840); sau, |
| --- |

altitudinea în zeci de metri, exprimată prin litera M, urmată de 4 cifre (de exemplu, M0840); sau,

| pentru zborurile VFR necontrolate, literele VFR. |
| --- |

pentru zborurile VFR necontrolate, literele VFR.

| (c) | Ruta (inclusiv modificările vitezei, ale nivelului și/sau ale regulilor de zbor) |
| --- | --- |

(c)

Zboruri de-a lungul unor rute ATS desemnate

| INTRODUCEȚI, | dacă aerodromul de plecare este situat pe ruta ATS sau este conectat la aceasta, indicativul primei rute ATS |
| --- | --- |
| SAU, | dacă aerodromul de plecare nu se află pe ruta ATS sau nu este conectat la aceasta, literele DCT urmate de punctul de joncțiune cu prima rută ATS, urmat de indicativul rutei ATS. |

INTRODUCEȚI,

dacă aerodromul de plecare este situat pe ruta ATS sau este conectat la aceasta, indicativul primei rute ATS

SAU,

dacă aerodromul de plecare nu se află pe ruta ATS sau nu este conectat la aceasta, literele DCT urmate de punctul de joncțiune cu prima rută ATS, urmat de indicativul rutei ATS.

APOI

| INTRODUCEȚI | fiecare punct în care fie este planificată să înceapă o modificare a vitezei și/sau a nivelului, fie este planificată o modificare a rutei ATS și/sau o modificare a regulilor de zbor; |
| --- | --- |

INTRODUCEȚI

fiecare punct în care fie este planificată să înceapă o modificare a vitezei și/sau a nivelului, fie este planificată o modificare a rutei ATS și/sau o modificare a regulilor de zbor;

URMATE ÎN FIECARE CAZ

| | de indicativul următorului segment de rută ATS, chiar dacă este identic cu cel anterior |
| --- | --- |
| SAU | de DCT, dacă zborul către punctul următor se află în afara unei rute desemnate, cu excepția cazului în care ambele puncte sunt definite prin coordonate geografice. |

de indicativul următorului segment de rută ATS, chiar dacă este identic cu cel anterior

SAU

de DCT, dacă zborul către punctul următor se află în afara unei rute desemnate, cu excepția cazului în care ambele puncte sunt definite prin coordonate geografice.

Zboruri în afara unor rute ATS desemnate

| INTRODUCEȚI | puncte care, în mod normal, nu se află la mai mult de 30 de minute timp de zbor sau la 370 km (200 de mile nautice) unul de celălalt, inclusiv fiecare punct în care este planificată o schimbare de viteză sau de nivel, o schimbare a traiectoriei sau o modificare a regulilor de zbor |
| --- | --- |
| SAU, | atunci când autoritatea (autoritățile) competentă (competente) solicită acest lucru, |
| DEFINIȚI | traiectoria zborurilor care operează predominant în direcția est-vest între 70°N și 70°S în raport cu punctele semnificative formate de intersecțiile unor jumătăți de grade sau ale unor grade întregi de latitudine cu meridiane distanțate la intervale de 10 grade de longitudine. Pentru zborurile care operează în zone situate în afara acestor latitudini, traiectoriile sunt definite de puncte semnificative formate de intersecția paralelelor de latitudine cu meridiane distanțate în mod normal la 20 de grade de longitudine. Distanța dintre punctele semnificative nu trebuie să depășească, pe cât posibil, un timp de zbor de o oră. În caz de necesitate, se stabilesc puncte semnificative suplimentare. |
| | Pentru zborurile care operează predominant în direcția nord-sud, definiți traiectoriile prin trimitere la puncte semnificative formate de intersecția unor grade întregi de longitudine cu paralele de latitudine specificate, distanțate la 5 grade. |
| INTRODUCEȚI | DCT între puncte succesive, cu excepția cazului în care ambele puncte sunt definite prin coordonate geografice sau prin relevment și distanță. |

INTRODUCEȚI

puncte care, în mod normal, nu se află la mai mult de 30 de minute timp de zbor sau la 370 km (200 de mile nautice) unul de celălalt, inclusiv fiecare punct în care este planificată o schimbare de viteză sau de nivel, o schimbare a traiectoriei sau o modificare a regulilor de zbor

SAU,

atunci când autoritatea (autoritățile) competentă (competente) solicită acest lucru,

DEFINIȚI

traiectoria zborurilor care operează predominant în direcția est-vest între 70°N și 70°S în raport cu punctele semnificative formate de intersecțiile unor jumătăți de grade sau ale unor grade întregi de latitudine cu meridiane distanțate la intervale de 10 grade de longitudine. Pentru zborurile care operează în zone situate în afara acestor latitudini, traiectoriile sunt definite de puncte semnificative formate de intersecția paralelelor de latitudine cu meridiane distanțate în mod normal la 20 de grade de longitudine. Distanța dintre punctele semnificative nu trebuie să depășească, pe cât posibil, un timp de zbor de o oră. În caz de necesitate, se stabilesc puncte semnificative suplimentare.

Pentru zborurile care operează predominant în direcția nord-sud, definiți traiectoriile prin trimitere la puncte semnificative formate de intersecția unor grade întregi de longitudine cu paralele de latitudine specificate, distanțate la 5 grade.

INTRODUCEȚI

DCT între puncte succesive, cu excepția cazului în care ambele puncte sunt definite prin coordonate geografice sau prin relevment și distanță.

UTILIZAȚI NUMAI convențiile de la punctele 1-5 de mai jos și SEPARAȚI fiecare subelement cu un spațiu.

Image 2

Indicativul codificat alocat rutei sau segmentului de rută, inclusiv, după caz, indicativul codificat alocat rutei standard de plecare sau de sosire (de exemplu, BCN1, Bl, R14, UB10, KODAP2A).

Image 3

Indicativul codificat (2 până la 5 caractere) alocat punctului (de exemplu, LN, POY, HADDY)

sau, dacă nu a fost alocat un cod de identificare, una dintre următoarele modalități:

| — | Numai grade (7 caractere):





  2 cifre care descriu latitudinea în grade, urmate de «N» (Nord) sau «S» (sud), urmate de 3 cifre care descriu longitudinea în grade, urmate de «E» (est) sau «W» (vest). Completați numărul corect de cifre, acolo unde este necesar prin introducerea de zerouri, de exemplu 46N078W. |
| --- | --- |

—

Numai grade (7 caractere):

2 cifre care descriu latitudinea în grade, urmate de «N» (Nord) sau «S» (sud), urmate de 3 cifre care descriu longitudinea în grade, urmate de «E» (est) sau «W» (vest). Completați numărul corect de cifre, acolo unde este necesar prin introducerea de zerouri, de exemplu 46N078W.

| — | Grade și minute (11 caractere):





  4 cifre care descriu latitudinea în grade, în zeci de minute și în minute, urmate de «N» (Nord) sau «S» (sud), urmate de 5 cifre care descriu longitudinea în grade, în zeci de minute și în minute, urmate de «E» (est) sau «W» (vest). Completați numărul corect de cifre, acolo unde este necesar prin introducerea de zerouri, de exemplu 4620N07805W. |
| --- | --- |

—

Grade și minute (11 caractere):

4 cifre care descriu latitudinea în grade, în zeci de minute și în minute, urmate de «N» (Nord) sau «S» (sud), urmate de 5 cifre care descriu longitudinea în grade, în zeci de minute și în minute, urmate de «E» (est) sau «W» (vest). Completați numărul corect de cifre, acolo unde este necesar prin introducerea de zerouri, de exemplu 4620N07805W.

| — | Relevment și distanța față de un punct de referință:





  identificarea punctului de referință, urmată de relevmentul punctului sub formă de 3 cifre dând gradele magnetice, urmat de distanța față de punct sub formă de 3 cifre exprimând mile marine. În zonele de latitudine mare în care autoritatea competentă stabilește că trimiterea la gradele magnetice nu este practică, se pot utiliza gradele adevărate. Completați numărul corect de cifre, acolo unde este necesar prin introducerea de zerouri – de exemplu, un punct de 180° magnetice la o distanță de 40 NM față de VOR «DUB» trebuie exprimat ca DUB180040. |
| --- | --- |

—

Relevment și distanța față de un punct de referință:

identificarea punctului de referință, urmată de relevmentul punctului sub formă de 3 cifre dând gradele magnetice, urmat de distanța față de punct sub formă de 3 cifre exprimând mile marine. În zonele de latitudine mare în care autoritatea competentă stabilește că trimiterea la gradele magnetice nu este practică, se pot utiliza gradele adevărate. Completați numărul corect de cifre, acolo unde este necesar prin introducerea de zerouri – de exemplu, un punct de 180° magnetice la o distanță de 40 NM față de VOR «DUB» trebuie exprimat ca DUB180040.

Image 4

Punctul în care este planificată să înceapă o schimbare de viteză (de 5 % a TAS sau de 0,01 Mach sau mai mult) sau o schimbare a nivelului, exprimată exact ca la punctul 2 de mai sus, urmată de o bară oblică și apoi de viteza de croazieră și de nivelul de croazieră, exprimate exact ca la literele (a) și (b) de mai sus, fără spațiu între ele, chiar și atunci când doar una dintre aceste valori este modificată.

| Exemple: | LN/N0284A045 |
| --- | --- |
| MAY/N0305Fl80 |
| HADDY/N0420F330 |
| 4602N07805W/N0500F350 |
| 46N078W/M082F330 |
| DUB180040/N0350M0840 |

Exemple:

LN/N0284A045

MAY/N0305Fl80

HADDY/N0420F330

4602N07805W/N0500F350

46N078W/M082F330

DUB180040/N0350M0840

Image 5

Punctul în care este planificată modificarea regulilor de zbor, exprimat exact ca la punctul 2 sau 3 de mai sus, după caz, urmat de un spațiu și de unul dintre următoarele elemente:

VFR dacă de la IFR la VFR

IFR dacă de la VFR la IFR

| Exemple: | LN VFR |
| --- | --- |
| LN/N0284A050 IFR |

Exemple:

LN VFR

LN/N0284A050 IFR

Image 6

Litera C urmată de o bară oblică; APOI punctul în care este planificată să înceapă urcarea de croazieră, exprimat exact ca la punctul 2 de mai sus, urmat de o bară oblică; APOI viteza care trebuie menținută în timpul urcării de croazieră, exprimată exact ca la litera (a) de mai sus, urmată de cele două niveluri care definesc stratul de ocupat în timpul urcării de croazieră, fiecare nivel fiind exprimat exact ca la litera (b) de mai sus, sau nivelul peste care este planificată urcarea de croazieră, urmat de literele PLUS, fără spațiu între ele.

| Exemple: | C/48N050W/M082F290F350 |
| --- | --- |
| C/48N050W/M082F290PLUS |
| C/52N050W/M220F580F620 |

Exemple:

C/48N050W/M082F290F350

C/48N050W/M082F290PLUS

C/52N050W/M220F580F620

| Aerodromul de destinație și timpul total scurs (8 caractere) |
| --- |

Aerodromul de destinație și timpul total scurs (8 caractere)

| INTRODUCEȚI | indicatorul de localizare din 4 litere al OACI pentru aerodromul de destinație, astfel cum se specifică în Doc 7910, Indicatori de localizare, |
| --- | --- |
| SAU, | dacă nu a fost alocat un indicator de localizare, |
| INTRODUCEȚI | ZZZZ și SPECIFICAȚI la elementul 18 numele și localizarea aerodromului, precedate de DEST/. |

INTRODUCEȚI

indicatorul de localizare din 4 litere al OACI pentru aerodromul de destinație, astfel cum se specifică în Doc 7910, Indicatori de localizare,

SAU,

dacă nu a fost alocat un indicator de localizare,

INTRODUCEȚI

ZZZZ și SPECIFICAȚI la elementul 18 numele și localizarea aerodromului, precedate de DEST/.

APOI, FĂRĂ SPAȚIU,

| INTRODUCEȚI | timpul total scurs estimat. |
| --- | --- |

INTRODUCEȚI

timpul total scurs estimat.

| Aerodrom de rezervă la destinație |
| --- |

Aerodrom de rezervă la destinație

| INTRODUCEȚI | indicatorul (indicatorii) de localizare din 4 litere al (ai) OACI pentru cel mult două aerodromuri de rezervă la destinație, astfel cum se specifică în Doc 7910, Indicatori de localizare, separați de un spațiu; |
| --- | --- |
| SAU, | dacă aerodromului (aerodromurilor) de rezervă la destinație nu i (li) s-a alocat un indicator de localizare, |
| INTRODUCEȚI | ZZZZ și SPECIFICAȚI la elementul 18 numele și localizarea aerodromului (aerodromurilor) de rezervă la destinație, precedate de ALTN/. |

INTRODUCEȚI

indicatorul (indicatorii) de localizare din 4 litere al (ai) OACI pentru cel mult două aerodromuri de rezervă la destinație, astfel cum se specifică în Doc 7910, Indicatori de localizare, separați de un spațiu;

SAU,

dacă aerodromului (aerodromurilor) de rezervă la destinație nu i (li) s-a alocat un indicator de localizare,

INTRODUCEȚI

ZZZZ și SPECIFICAȚI la elementul 18 numele și localizarea aerodromului (aerodromurilor) de rezervă la destinație, precedate de ALTN/.

Cratimele sau barele oblice trebuie utilizate numai conform indicațiilor de mai jos.

| INTRODUCEȚI | 0 (zero) dacă nu există alte informații |
| --- | --- |
| SAU | orice alte informații necesare, în ordinea indicată mai jos, sub forma indicatorului adecvat ales dintre cele definite mai jos, urmate de o bară oblică și de informațiile care trebuie înregistrate: |

INTRODUCEȚI

0 (zero) dacă nu există alte informații

SAU

orice alte informații necesare, în ordinea indicată mai jos, sub forma indicatorului adecvat ales dintre cele definite mai jos, urmate de o bară oblică și de informațiile care trebuie înregistrate:

| STS/ | Motivul handlingului special de către ATS, de ex. o misiune de căutare și salvare, după cum urmează: |
| --- | --- |
| | ALTRV: | zbor efectuat în conformitate cu o rezervare de altitudine; |
| | ATFMX: | zbor scutit de măsurile ATFM de către autoritatea competentă; |
| | FFR: | luptă contra incendiilor; |
| | FLTCK: | verificare în zbor pentru calibrarea echipamentelor navale; |
| | HAZMAT: | zbor care transportă materiale periculoase; |
| | HEAD: | zbor cu statutul «Șef de stat»; |
| | HOSP: | zbor medical declarat de autoritățile medicale; |
| | HUM: | zbor care operează în cadrul unei misiuni umanitare; |
| | MARSA: | zbor pentru care o entitate militară își asumă responsabilitatea separării aeronavelor militare; |
| | MEDEVAC: | evacuare medicală de urgență de importanță vitală; |
| | NONRVSM: | zbor fără capacități RVSM care intenționează să opereze într-un spațiu aerian RVSM; |
| | SAR: | zbor angajat într-o misiune de căutare și salvare; și |
| | STATE: | zbor angajat în servicii militare, vamale sau polițienești. |
| | Celelalte motive pentru efectuarea unui handling special de către ATS se indică prin codul de identificare «RMK/». |
| PBN/ | Indicarea capacităților RNAV și/sau RNP. Includeți cât mai mulți dintre descriptorii de mai jos, aplicabili zborului, până la maximum 8 intrări, și anume un total de maximum 16 caractere. |

STS/

Motivul handlingului special de către ATS, de ex. o misiune de căutare și salvare, după cum urmează:

ALTRV:

zbor efectuat în conformitate cu o rezervare de altitudine;

ATFMX:

zbor scutit de măsurile ATFM de către autoritatea competentă;

FFR:

luptă contra incendiilor;

FLTCK:

verificare în zbor pentru calibrarea echipamentelor navale;

HAZMAT:

zbor care transportă materiale periculoase;

HEAD:

zbor cu statutul «Șef de stat»;

HOSP:

zbor medical declarat de autoritățile medicale;

HUM:

zbor care operează în cadrul unei misiuni umanitare;

MARSA:

zbor pentru care o entitate militară își asumă responsabilitatea separării aeronavelor militare;

MEDEVAC:

evacuare medicală de urgență de importanță vitală;

NONRVSM:

zbor fără capacități RVSM care intenționează să opereze într-un spațiu aerian RVSM;

SAR:

zbor angajat într-o misiune de căutare și salvare; și

STATE:

zbor angajat în servicii militare, vamale sau polițienești.

Celelalte motive pentru efectuarea unui handling special de către ATS se indică prin codul de identificare «RMK/».

PBN/

Indicarea capacităților RNAV și/sau RNP. Includeți cât mai mulți dintre descriptorii de mai jos, aplicabili zborului, până la maximum 8 intrări, și anume un total de maximum 16 caractere.

| SPECIFICAȚII PRIVIND RNAV |
| --- |
| A1 | RNAV 10 (RNP 10) | C1 | RNAV 2 toți senzorii permiși |
| | | C2 | RNAV 2 GNSS |
| B1 | RNAV 5 toți senzorii permiși | C3 | RNAV 2 DME/DME |
| B2 | RNAV 5 GNSS | C4 | RNAV 2 DME/DME/IRU |
| B3 | RNAV 5 DME/DME | | |
| B4 | RNAV 5 VOR/DME | D1 | RNAV 1 toți senzorii permiși |
| B5 | RNAV 5 INS sau IRS | D2 | RNAV 1 GNSS |
| B6 | RNAV 5 LORANC | D3 | RNAV 1 DME/DME |
| | | D4 | RNAV 1 DME/DME/IRU |

SPECIFICAȚII PRIVIND RNAV

A1

RNAV 10 (RNP 10)

C1

RNAV 2 toți senzorii permiși

C2

RNAV 2 GNSS

B1

RNAV 5 toți senzorii permiși

C3

RNAV 2 DME/DME

B2

RNAV 5 GNSS

C4

RNAV 2 DME/DME/IRU

B3

RNAV 5 DME/DME

B4

RNAV 5 VOR/DME

D1

RNAV 1 toți senzorii permiși

B5

RNAV 5 INS sau IRS

D2

RNAV 1 GNSS

B6

RNAV 5 LORANC

D3

RNAV 1 DME/DME

D4

RNAV 1 DME/DME/IRU

| SPECIFICAȚII PRIVIND RNP |
| --- |
| L1 | RNP 4 | S1 | RNP APCH |
| | | S2 | RNP APCH cu BARO-VNAV |
| O1 | RNP 1 de bază toți senzorii permiși | | |
| O2 | RNP 1 de bază GNSS | T1 | RNP AR APCH cu RF (autorizație specială necesară) |
| O3 | RNP 1 de bază DME/DME | T2 | RNP AR APCH fără RF (autorizație specială necesară) |
| O4 | RNP 1 de bază DME/DME/IRU | | |

SPECIFICAȚII PRIVIND RNP

L1

RNP 4

S1

RNP APCH

S2

RNP APCH cu BARO-VNAV

O1

RNP 1 de bază toți senzorii permiși

O2

RNP 1 de bază GNSS

T1

RNP AR APCH cu RF (autorizație specială necesară)

O3

RNP 1 de bază DME/DME

T2

RNP AR APCH fără RF (autorizație specială necesară)

O4

RNP 1 de bază DME/DME/IRU

Combinațiile de caracterele alfanumerice care nu sunt indicate mai sus sunt rezervate.

| NAV/ | Date semnificative referitoare la echipamentele de navigație, altele decât cele specificate la rubrica PBN/, conform cerințelor autorității competente. |
| --- | --- |
| | Indicați augmentarea GNSS la această rubrică, lăsând un spațiu între metodele de augmentare, de ex. NAV/GBAS SBAS. |
| | Indicați EURPRNAV dacă aplicația aprobată P-RNAV a aeronavei se bazează exclusiv pe VOR/DME pentru determinarea poziției. |
| COM/ | Indicați echipamentele și capacitățile de comunicații care nu sunt specificate la elementul 10 litera (a). |
| DAT/ | Indicați echipamentele și capacitățile de comunicații de date care nu sunt specificate la elementul 10 litera (a) sau «CPDLCX» pentru a indica derogarea primită de la cerința de a fi echipat cu CPDLC-ATN-B1. |
| SUR/ | Indicați echipamentele și capacitățile de supraveghere care nu sunt specificate la elementul 10 litera (b). Indicați toate specificațiile RSP care se aplică zborului, utilizând indicativele fără spațiu. Separați specificațiile RSP printr-un spațiu. Exemplu: RSP180 RSP400. |
| | Introduceți EUADSBX, EUEHSX, EUELSX sau o combinație a acestora pentru a indica derogările acordate de la cerința de a fi echipat cu transpondere SSR în mod S sau cu emițătoare ADS-B. |
| DEP/ | Numele și localizarea aerodromului de plecare, dacă la elementul 13 se introduce ZZZZ, sau unitatea ATS de la care se pot obține date suplimentare privind planul de zbor, dacă la elementul 13 se introduce AFIL. Pentru aerodromurile care nu sunt enumerate în publicația de informare aeronautică relevantă, indicați localizarea în felul următor: |
| | utilizați 4 cifre care descriu latitudinea în grade, în zeci de minute și în minute, urmate de «N» (Nord) sau «S» (sud), urmate de 5 cifre care descriu longitudinea în grade, în zeci de minute și în minute, urmate de «E» (est) sau «W» (vest). Completați numărul corect de cifre, acolo unde este necesar, prin introducerea de zerouri, de exemplu 4620N07805W (11 caractere). |
| SAU, | Relevmentul și distanța de la cel mai apropiat punct semnificativ, după cum urmează: |
| | identificarea punctului semnificativ, urmată de relevmentul punctului sub formă de 3 cifre indicând gradele magnetice, urmat de distanța față de punct sub formă de 3 cifre exprimând NM. În zonele de latitudine mare, în care autoritatea competentă stabilește că trimiterea la gradele magnetice nu este practică, se pot utiliza gradele reale. Completați numărul corect de cifre, acolo unde este necesar prin introducerea de zerouri, de exemplu, un punct de 180° magnetice la o distanță de 40 NM față de VOR «DUB» trebuie exprimat ca DUB180040. |
| SAU | Primul punct al rutei (numele sau LAT/LONG) sau baliza radio de marcaj, dacă aeronava nu a decolat de pe un aerodrom. |
| DEST/ | Numele și localizarea aerodromului de destinație, dacă la elementul 16 se introduce ZZZZ. Pentru aerodromurile care nu sunt enumerate în publicația de informare aeronautică relevantă, a se indica localizarea în LAT/LONG sau relevmentul și distanța de la cel mai apropiat punct semnificativ, astfel cum se descrie la rubrica DEP/de mai sus. |
| DOF/ | Data plecării zborului în format de 6 cifre (AALLZZ, unde AA reprezintă anul, LL reprezintă luna, iar ZZ reprezintă ziua). |
| REG/ | Însemnele de naționalitate sau de organizație de exploatare în comun și însemnele de înmatriculare ale aeronavei, dacă ele diferă de identificarea aeronavei de la elementul 7. |
| EET/ | Punctele semnificative sau indicativele de limite FIR și timpii estimați cumulativi scurși de la decolare până la aceste puncte sau limite FIR, atunci când aceste indicații sunt solicitate prin acorduri regionale de navigație aeriană sau de către autoritatea competentă. |
| Exemple: | EET/CAP0745 XYZ0830 |
| | EET/EINN0204 |
| SEL/ | Codul SELCAL, dacă aeronava este dotată cu echipamentul corespunzător. |
| TYP/ | Tipul sau tipurile de aeronavă, precedat(e), dacă este necesar, fără spațiu, de numărul de aeronave și separat(e) de un spațiu, dacă la elementul 9 se introduce ZZZZ. |
| Exemplu: | TYP/2F15 5F5 3B2 |
| CODE/ | Adresa aeronavei (exprimată sub forma unui cod alfanumeric de 6 caractere hexadecimale), la solicitarea autorității competente. Exemplu: «F00001» este cea mai joasă adresă de aeronavă cuprinsă în blocul specific administrat de OACI. |
| DLE/ | Întârziere sau așteptare pe rută. Introduceți punctul (punctele) semnificativ(e) de pe ruta pe care este planificată să aibă loc o întârziere, urmat(e) de durata întârzierii, indicată prin 4 cifre, în ore și minute (oomm). |
| Exemplu: | DLE/MDG0030 |
| OPR/ | Indicativul OACI sau numele operatorului aeronavei, dacă acesta este diferit de identificarea aeronavei de la elementul 7. |
| ORGN/ | Adresa AFTN de 8 litere a emitentului sau alte date de contact adecvate, în cazurile în care este posibil ca emitentul planului de zbor să nu fie ușor de identificat, conform cerințelor autorității competente. |
| PER/ | Datele privind performanțele aeronavei, indicate printr-o singură literă, astfel cum se specifică în Procedurile pentru serviciile de navigație aeriană – Operațiunile aeronavelor (PANS-OPS, Doc 8168), Volumul I – Proceduri de zbor, dacă acest lucru este prevăzut de autoritatea competentă |
| ALTN/ | Numele aerodromului (aerodromurilor) de rezervă la destinație, dacă la elementul 16 se introduce ZZZZ. Pentru aerodromurile care nu sunt enumerate în publicația de informare aeronautică relevantă, a se indica localizarea în LAT/LONG sau relevmentul și distanța de la cel mai apropiat punct semnificativ, astfel cum se descrie la rubrica DEP/de mai sus. |
| RALT/ | Indicatorul (indicatorii) de 4 litere al (ai) OACI pentru aerodromul (aerodromurile) de rezervă pe rută, astfel cum se specifică în Doc 7910, Indicatori de localizare, sau numele aerodromului (aerodromurilor) de rezervă pe rută, dacă nu este alocat niciun indicator. Pentru aerodromurile care nu sunt enumerate în publicația de informare aeronautică relevantă, a se indica localizarea în LAT/LONG sau relevmentul și distanța de la cel mai apropiat punct semnificativ, astfel cum se descrie la rubrica DEP/de mai sus. |
| TALT/ | Indicatorul (indicatorii) de 4 litere al (ai) OACI pentru aerodromul (aerodromurile) de rezervă la decolare, astfel cum se specifică în Doc 7910, Indicatori de localizare, sau numele aerodromului de rezervă la decolare, dacă nu este alocat niciun indicator. Pentru aerodromurile care nu sunt enumerate în publicația de informare aeronautică relevantă, a se indica localizarea în LAT/LONG sau relevmentul și distanța de la cel mai apropiat punct semnificativ, astfel cum se descrie la rubrica DEP/de mai sus. |
| RIF/ | Detaliile rutei revizuite care conduce la noul aerodrom de destinație, urmate de indicatorul de localizare din 4 litere al OACI desemnând aerodromul. Rută revizuită trebuie să facă obiectul unei reautorizări în cursul zborului. |
| Exemple: | RIF/DTA HEC KLAX |
| | RIF/ESP G94 CLA YPPH |
| RVR/ | Cerința privind distanța vizuală minimă în lungul pistei aplicabilă zborului, exprimată prin 3 cifre. |
| RFP/ | Indicarea numărului planurilor de zbor de înlocuire depuse în formatul «Q” urmat de 1 cifră indicând iterația înlocuirii. |
| Exemple: | RFP/Q2. |
| RMK/ | Orice alte observații în limbaj simplu, atunci când acest lucru este solicitat de autoritatea competentă sau considerat necesar. |

NAV/

Date semnificative referitoare la echipamentele de navigație, altele decât cele specificate la rubrica PBN/, conform cerințelor autorității competente.

Indicați augmentarea GNSS la această rubrică, lăsând un spațiu între metodele de augmentare, de ex. NAV/GBAS SBAS.

Indicați EURPRNAV dacă aplicația aprobată P-RNAV a aeronavei se bazează exclusiv pe VOR/DME pentru determinarea poziției.

COM/

Indicați echipamentele și capacitățile de comunicații care nu sunt specificate la elementul 10 litera (a).

DAT/

Indicați echipamentele și capacitățile de comunicații de date care nu sunt specificate la elementul 10 litera (a) sau «CPDLCX» pentru a indica derogarea primită de la cerința de a fi echipat cu CPDLC-ATN-B1.

SUR/

Indicați echipamentele și capacitățile de supraveghere care nu sunt specificate la elementul 10 litera (b). Indicați toate specificațiile RSP care se aplică zborului, utilizând indicativele fără spațiu. Separați specificațiile RSP printr-un spațiu. Exemplu: RSP180 RSP400.

Introduceți EUADSBX, EUEHSX, EUELSX sau o combinație a acestora pentru a indica derogările acordate de la cerința de a fi echipat cu transpondere SSR în mod S sau cu emițătoare ADS-B.

DEP/

Numele și localizarea aerodromului de plecare, dacă la elementul 13 se introduce ZZZZ, sau unitatea ATS de la care se pot obține date suplimentare privind planul de zbor, dacă la elementul 13 se introduce AFIL. Pentru aerodromurile care nu sunt enumerate în publicația de informare aeronautică relevantă, indicați localizarea în felul următor:

utilizați 4 cifre care descriu latitudinea în grade, în zeci de minute și în minute, urmate de «N» (Nord) sau «S» (sud), urmate de 5 cifre care descriu longitudinea în grade, în zeci de minute și în minute, urmate de «E» (est) sau «W» (vest). Completați numărul corect de cifre, acolo unde este necesar, prin introducerea de zerouri, de exemplu 4620N07805W (11 caractere).

SAU,

Relevmentul și distanța de la cel mai apropiat punct semnificativ, după cum urmează:

identificarea punctului semnificativ, urmată de relevmentul punctului sub formă de 3 cifre indicând gradele magnetice, urmat de distanța față de punct sub formă de 3 cifre exprimând NM. În zonele de latitudine mare, în care autoritatea competentă stabilește că trimiterea la gradele magnetice nu este practică, se pot utiliza gradele reale. Completați numărul corect de cifre, acolo unde este necesar prin introducerea de zerouri, de exemplu, un punct de 180° magnetice la o distanță de 40 NM față de VOR «DUB» trebuie exprimat ca DUB180040.

SAU

Primul punct al rutei (numele sau LAT/LONG) sau baliza radio de marcaj, dacă aeronava nu a decolat de pe un aerodrom.

DEST/

Numele și localizarea aerodromului de destinație, dacă la elementul 16 se introduce ZZZZ. Pentru aerodromurile care nu sunt enumerate în publicația de informare aeronautică relevantă, a se indica localizarea în LAT/LONG sau relevmentul și distanța de la cel mai apropiat punct semnificativ, astfel cum se descrie la rubrica DEP/de mai sus.

DOF/

Data plecării zborului în format de 6 cifre (AALLZZ, unde AA reprezintă anul, LL reprezintă luna, iar ZZ reprezintă ziua).

REG/

Însemnele de naționalitate sau de organizație de exploatare în comun și însemnele de înmatriculare ale aeronavei, dacă ele diferă de identificarea aeronavei de la elementul 7.

EET/

Punctele semnificative sau indicativele de limite FIR și timpii estimați cumulativi scurși de la decolare până la aceste puncte sau limite FIR, atunci când aceste indicații sunt solicitate prin acorduri regionale de navigație aeriană sau de către autoritatea competentă.

Exemple:

EET/CAP0745 XYZ0830

EET/EINN0204

SEL/

Codul SELCAL, dacă aeronava este dotată cu echipamentul corespunzător.

TYP/

Tipul sau tipurile de aeronavă, precedat(e), dacă este necesar, fără spațiu, de numărul de aeronave și separat(e) de un spațiu, dacă la elementul 9 se introduce ZZZZ.

Exemplu:

TYP/2F15 5F5 3B2

CODE/

Adresa aeronavei (exprimată sub forma unui cod alfanumeric de 6 caractere hexadecimale), la solicitarea autorității competente. Exemplu: «F00001» este cea mai joasă adresă de aeronavă cuprinsă în blocul specific administrat de OACI.

DLE/

Întârziere sau așteptare pe rută. Introduceți punctul (punctele) semnificativ(e) de pe ruta pe care este planificată să aibă loc o întârziere, urmat(e) de durata întârzierii, indicată prin 4 cifre, în ore și minute (oomm).

Exemplu:

DLE/MDG0030

OPR/

Indicativul OACI sau numele operatorului aeronavei, dacă acesta este diferit de identificarea aeronavei de la elementul 7.

ORGN/

Adresa AFTN de 8 litere a emitentului sau alte date de contact adecvate, în cazurile în care este posibil ca emitentul planului de zbor să nu fie ușor de identificat, conform cerințelor autorității competente.

PER/

Datele privind performanțele aeronavei, indicate printr-o singură literă, astfel cum se specifică în Procedurile pentru serviciile de navigație aeriană – Operațiunile aeronavelor (PANS-OPS, Doc 8168), Volumul I – Proceduri de zbor, dacă acest lucru este prevăzut de autoritatea competentă

ALTN/

Numele aerodromului (aerodromurilor) de rezervă la destinație, dacă la elementul 16 se introduce ZZZZ. Pentru aerodromurile care nu sunt enumerate în publicația de informare aeronautică relevantă, a se indica localizarea în LAT/LONG sau relevmentul și distanța de la cel mai apropiat punct semnificativ, astfel cum se descrie la rubrica DEP/de mai sus.

RALT/

Indicatorul (indicatorii) de 4 litere al (ai) OACI pentru aerodromul (aerodromurile) de rezervă pe rută, astfel cum se specifică în Doc 7910, Indicatori de localizare, sau numele aerodromului (aerodromurilor) de rezervă pe rută, dacă nu este alocat niciun indicator. Pentru aerodromurile care nu sunt enumerate în publicația de informare aeronautică relevantă, a se indica localizarea în LAT/LONG sau relevmentul și distanța de la cel mai apropiat punct semnificativ, astfel cum se descrie la rubrica DEP/de mai sus.

TALT/

Indicatorul (indicatorii) de 4 litere al (ai) OACI pentru aerodromul (aerodromurile) de rezervă la decolare, astfel cum se specifică în Doc 7910, Indicatori de localizare, sau numele aerodromului de rezervă la decolare, dacă nu este alocat niciun indicator. Pentru aerodromurile care nu sunt enumerate în publicația de informare aeronautică relevantă, a se indica localizarea în LAT/LONG sau relevmentul și distanța de la cel mai apropiat punct semnificativ, astfel cum se descrie la rubrica DEP/de mai sus.

RIF/

Detaliile rutei revizuite care conduce la noul aerodrom de destinație, urmate de indicatorul de localizare din 4 litere al OACI desemnând aerodromul. Rută revizuită trebuie să facă obiectul unei reautorizări în cursul zborului.

Exemple:

RIF/DTA HEC KLAX

RIF/ESP G94 CLA YPPH

RVR/

Cerința privind distanța vizuală minimă în lungul pistei aplicabilă zborului, exprimată prin 3 cifre.

RFP/

Indicarea numărului planurilor de zbor de înlocuire depuse în formatul «Q” urmat de 1 cifră indicând iterația înlocuirii.

Exemple:

RFP/Q2.

RMK/

Orice alte observații în limbaj simplu, atunci când acest lucru este solicitat de autoritatea competentă sau considerat necesar.

Autonomie (engl. Endurance)

| După E/ | INTRODUCEȚI un grup de 4 cifre indicând autonomia oferită de combustibil, în ore și minute.





  Persoane la bord |
| --- | --- |

După E/

INTRODUCEȚI un grup de 4 cifre indicând autonomia oferită de combustibil, în ore și minute.

Persoane la bord

| După P/ | INTRODUCEȚI numărul total de persoane (pasageri și echipaj) aflate la bord, atunci când autoritatea competentă solicită acest lucru. INTRODUCEȚI TBN (To Be Notified, De notificat) dacă numărul total de persoane nu este cunoscut la momentul depunerii planului de zbor. |
| --- | --- |

După P/

INTRODUCEȚI numărul total de persoane (pasageri și echipaj) aflate la bord, atunci când autoritatea competentă solicită acest lucru. INTRODUCEȚI TBN (To Be Notified, De notificat) dacă numărul total de persoane nu este cunoscut la momentul depunerii planului de zbor.

| Echipamente de urgență și de supraviețuire |
| --- |

Echipamente de urgență și de supraviețuire

| R/ | (RADIO) TĂIAȚI CU O CRUCE «U» dacă frecvența UHF de 243,0 MHz nu este disponibilă.
  TĂIAȚI CU O CRUCE «V» dacă frecvența VHF de 121,5 MHz nu este disponibilă.
  TĂIAȚI CU O CRUCE «E» dacă emițătorul de localizare în caz de urgență (ELT) nu este disponibil. |
| --- | --- |
| S/(ECHIPAMENTE DE SUPRAVIEȚUIRE) | TĂIAȚI CU O CRUCE toți indicatorii dacă la bord nu există echipamente de supraviețuire.
  TĂIAȚI CU O CRUCE «P» dacă la bord nu există echipamente de supraviețuire polară.
  TĂIAȚI CU O CRUCE «D» dacă la bord nu există echipamente de supraviețuire în deșert.
  TĂIAȚI CU O CRUCE «M» dacă la bord nu există echipamente de supraviețuire maritimă.
  TĂIAȚI CU O CRUCE «J» dacă la bord nu există echipamente de supraviețuire în junglă. |
| J/(VESTE) | TĂIAȚI CU O CRUCE toți indicatorii dacă la bord nu există veste de salvare.
  TĂIAȚI CU O CRUCE «L» dacă vestele de salvare nu sunt echipate cu lumini.
  TĂIAȚI CU O CRUCE «F» dacă vestele de salvare nu sunt echipate cu fluoresceină.
  TĂIAȚI CU O CRUCE «U» sau «V» sau ambele, conform rubricii R/de mai sus, pentru a indica capacitatea radio a vestelor, dacă este cazul. |
| D/(BĂRCI DE SALVARE)
  (NUMĂRUL) | TĂIAȚI CU O CRUCE indicatorii «D» și «C» dacă la bord nu există bărci de salvare sau
  INTRODUCEȚI numărul de bărci de salvare aflate la bord; și
  (CAPACITATEA) – INTRODUCEȚI capacitatea totală, în persoane, a tuturor bărcilor de salvare aflate la bord; și
  (ACOPERITOARE) – TĂIAȚI CU O CRUCE indicatorul C dacă bărcile de salvare nu sunt dotate cu acoperitoare; și
  (CULOARE) – INTRODUCEȚI culoarea bărcilor de salvare, dacă există bărci de salvare la bord. |
| A/(CULOAREA ȘI MARCAJELE AERONAVEI) | INTRODUCEȚI culoarea aeronavei și marcajele semnificative. |
| N/(OBSERVAȚII) | TĂIAȚI CU O CRUCE indicatorul N dacă nu există observații sau INDICAȚI orice alt echipament de supraviețuire aflat la bord și orice alte observații privind echipamentele de supraviețuire. |
| C/(PILOT) | INTRODUCEȚI numele comandantului de bord. |

R/

(RADIO) TĂIAȚI CU O CRUCE «U» dacă frecvența UHF de 243,0 MHz nu este disponibilă.

TĂIAȚI CU O CRUCE «V» dacă frecvența VHF de 121,5 MHz nu este disponibilă.

TĂIAȚI CU O CRUCE «E» dacă emițătorul de localizare în caz de urgență (ELT) nu este disponibil.

S/(ECHIPAMENTE DE SUPRAVIEȚUIRE)

TĂIAȚI CU O CRUCE toți indicatorii dacă la bord nu există echipamente de supraviețuire.

TĂIAȚI CU O CRUCE «P» dacă la bord nu există echipamente de supraviețuire polară.

TĂIAȚI CU O CRUCE «D» dacă la bord nu există echipamente de supraviețuire în deșert.

TĂIAȚI CU O CRUCE «M» dacă la bord nu există echipamente de supraviețuire maritimă.

TĂIAȚI CU O CRUCE «J» dacă la bord nu există echipamente de supraviețuire în junglă.

J/(VESTE)

TĂIAȚI CU O CRUCE toți indicatorii dacă la bord nu există veste de salvare.

TĂIAȚI CU O CRUCE «L» dacă vestele de salvare nu sunt echipate cu lumini.

TĂIAȚI CU O CRUCE «F» dacă vestele de salvare nu sunt echipate cu fluoresceină.

TĂIAȚI CU O CRUCE «U» sau «V» sau ambele, conform rubricii R/de mai sus, pentru a indica capacitatea radio a vestelor, dacă este cazul.

D/(BĂRCI DE SALVARE)

(NUMĂRUL)

TĂIAȚI CU O CRUCE indicatorii «D» și «C» dacă la bord nu există bărci de salvare sau

INTRODUCEȚI numărul de bărci de salvare aflate la bord; și

(CAPACITATEA) – INTRODUCEȚI capacitatea totală, în persoane, a tuturor bărcilor de salvare aflate la bord; și

(ACOPERITOARE) – TĂIAȚI CU O CRUCE indicatorul C dacă bărcile de salvare nu sunt dotate cu acoperitoare; și

(CULOARE) – INTRODUCEȚI culoarea bărcilor de salvare, dacă există bărci de salvare la bord.

A/(CULOAREA ȘI MARCAJELE AERONAVEI)

INTRODUCEȚI culoarea aeronavei și marcajele semnificative.

N/(OBSERVAȚII)

TĂIAȚI CU O CRUCE indicatorul N dacă nu există observații sau INDICAȚI orice alt echipament de supraviețuire aflat la bord și orice alte observații privind echipamentele de supraviețuire.

C/(PILOT)

INTRODUCEȚI numele comandantului de bord.

2.3.   Depus de

| INTRODUCEȚI | numele unității, al agenției sau al persoanei care depune planul de zbor. |
| --- | --- |

INTRODUCEȚI

numele unității, al agenției sau al persoanei care depune planul de zbor.

---

(*1)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1770 al Comisiei din 12 septembrie 2023 de stabilire a dispozițiilor privind echipamentele de aeronave necesare pentru utilizarea spațiului aerian al cerului unic european și a regulilor de operare legate de utilizarea spațiului aerian al cerului unic european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 29/2009 și a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 1206/2011, (UE) nr. 1207/2011 și (UE) nr. 1079/2012 (JO L 228, xx.9.2023, p. 39)”.”

*1

---

| 15.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/94 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/94

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1773 AL COMISIEI

din 17 august 2023

de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) 2023/956 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește obligațiile de raportare în scopul mecanismului de ajustare a carbonului la frontieră în perioada de tranziție

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2023/956 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 mai 2023 privind instituirea unui mecanism de ajustare a carbonului la frontieră (1), în special articolul 35 alineatul (7),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2023/956 stabilește obligații de raportare în scopul mecanismului de ajustare a carbonului la frontieră în perioada de tranziție cuprinsă între 1 octombrie 2023 și 31 decembrie 2025. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2023/956 stabilește obligații de raportare în scopul mecanismului de ajustare a carbonului la frontieră în perioada de tranziție cuprinsă între 1 octombrie 2023 și 31 decembrie 2025.

| (2) | Pe parcursul perioadei de tranziție, importatorii sau reprezentanții vamali indirecți trebuie să raporteze cu privire la cantitatea de mărfuri importate, la emisiile directe și indirecte încorporate ale acestora și la orice preț al carbonului datorat pentru emisiile respective, inclusiv cu privire la prețurile carbonului datorate pentru emisiile încorporate în materialele precursoare relevante. |
| --- | --- |

(2)

Pe parcursul perioadei de tranziție, importatorii sau reprezentanții vamali indirecți trebuie să raporteze cu privire la cantitatea de mărfuri importate, la emisiile directe și indirecte încorporate ale acestora și la orice preț al carbonului datorat pentru emisiile respective, inclusiv cu privire la prețurile carbonului datorate pentru emisiile încorporate în materialele precursoare relevante.

| (3) | Primul raport, referitor la mărfurile importate în cursul celui de-al patrulea trimestru al anului 2023, ar trebui prezentat până la 31 ianuarie 2024. Ultimul raport, referitor la mărfurile importate în cursul celui de al patrulea trimestru al anului 2025, ar trebui prezentat până la 31 ianuarie 2026. |
| --- | --- |

(3)

Primul raport, referitor la mărfurile importate în cursul celui de-al patrulea trimestru al anului 2023, ar trebui prezentat până la 31 ianuarie 2024. Ultimul raport, referitor la mărfurile importate în cursul celui de al patrulea trimestru al anului 2025, ar trebui prezentat până la 31 ianuarie 2026.

| (4) | Comisia trebuie să adopte norme de aplicare a acestor cerințe de raportare. |
| --- | --- |

(4)

Comisia trebuie să adopte norme de aplicare a acestor cerințe de raportare.

| (5) | Cerințele de raportare ar trebui să se limiteze la ceea ce este necesar pentru a reduce la minimum sarcina asupra importatorilor în perioada de tranziție și pentru a facilita punerea în aplicare fără probleme a cerințelor privind declarațiile CBAM după încheierea perioadei de tranziție. |
| --- | --- |

(5)

Cerințele de raportare ar trebui să se limiteze la ceea ce este necesar pentru a reduce la minimum sarcina asupra importatorilor în perioada de tranziție și pentru a facilita punerea în aplicare fără probleme a cerințelor privind declarațiile CBAM după încheierea perioadei de tranziție.

| (6) | În conformitate cu anexa IV la Regulamentul (UE) 2023/956, normele detaliate pentru calcularea emisiilor încorporate ale mărfurilor importate ar trebui să se bazeze pe metodologia aplicabilă în cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii pentru instalațiile amplasate în UE, astfel cum se specifică în special în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2066 al Comisiei (2). Principiile pe baza cărora se determină emisiile încorporate ale mărfurilor enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956 ar trebui să vizeze identificarea proceselor de producție relevante pentru categoriile de mărfuri și monitorizarea emisiilor directe și indirecte provenite din aceste procese de producție. Raportarea în perioada de tranziție ar trebui să țină seama inclusiv de normele și procedurile existente prevăzute în legislația relevantă a Uniunii. În ceea ce privește producția de hidrogen și de derivați ai acestuia, raportarea ar trebui să țină seama de Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (3). |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu anexa IV la Regulamentul (UE) 2023/956, normele detaliate pentru calcularea emisiilor încorporate ale mărfurilor importate ar trebui să se bazeze pe metodologia aplicabilă în cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii pentru instalațiile amplasate în UE, astfel cum se specifică în special în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2066 al Comisiei (2). Principiile pe baza cărora se determină emisiile încorporate ale mărfurilor enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956 ar trebui să vizeze identificarea proceselor de producție relevante pentru categoriile de mărfuri și monitorizarea emisiilor directe și indirecte provenite din aceste procese de producție. Raportarea în perioada de tranziție ar trebui să țină seama inclusiv de normele și procedurile existente prevăzute în legislația relevantă a Uniunii. În ceea ce privește producția de hidrogen și de derivați ai acestuia, raportarea ar trebui să țină seama de Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (3).

| (7) | Pentru stabilire datelor care ar trebui furnizate în vederea îndeplinirii obligațiilor de raportare, ar trebui utilizate limitele de sistem ale proceselor de producție, inclusiv datele privind emisiile de la nivelul instalațiilor, emisiile atribuite proceselor de producție și emisiile încorporate ale mărfurilor. În cazul acestor obligații, importatorii și reprezentanții vamali indirecți ar trebui să asigure disponibilitatea informațiilor necesare de la operatorii instalațiilor. Aceste informații ar trebui să fie primite în timp util pentru ca importatorii și reprezentanții vamali indirecți să își îndeplinească obligațiile de raportare. Informațiile ar trebui să includă factorii de emisie standard care trebuie utilizați la calcularea emisiilor directe încorporate, în special factorii de emisie ai combustibililor și factorii de emisie asociați proceselor, precum și factorii de eficiență de referință pentru producția de energie electrică și termică. |
| --- | --- |

(7)

Pentru stabilire datelor care ar trebui furnizate în vederea îndeplinirii obligațiilor de raportare, ar trebui utilizate limitele de sistem ale proceselor de producție, inclusiv datele privind emisiile de la nivelul instalațiilor, emisiile atribuite proceselor de producție și emisiile încorporate ale mărfurilor. În cazul acestor obligații, importatorii și reprezentanții vamali indirecți ar trebui să asigure disponibilitatea informațiilor necesare de la operatorii instalațiilor. Aceste informații ar trebui să fie primite în timp util pentru ca importatorii și reprezentanții vamali indirecți să își îndeplinească obligațiile de raportare. Informațiile ar trebui să includă factorii de emisie standard care trebuie utilizați la calcularea emisiilor directe încorporate, în special factorii de emisie ai combustibililor și factorii de emisie asociați proceselor, precum și factorii de eficiență de referință pentru producția de energie electrică și termică.

| (8) | Întrucât perioada de raportare începe la 1 octombrie 2023, importatorii și reprezentanții vamali indirecți au la dispoziție o perioadă limitată de timp pentru a asigura respectarea obligațiilor de raportare. Se pot obține sinergii cu sistemele de monitorizare și raportare deja utilizate de operatorii din țări terțe. Prin urmare, pe o perioadă de timp limitată, și anume până la sfârșitul anului 2024, ar trebui permisă o derogare temporară de la metodele de calcul pentru raportarea emisiilor încorporate. Această flexibilitate ar trebui să se aplice atunci când operatorul dintr-o țară terță face obiectul unui sistem obligatoriu de monitorizare și raportare asociat unei scheme de stabilire a prețului carbonului sau al altor sisteme obligatorii de monitorizare și raportare sau atunci când operatorul monitorizează emisiile generate de instalație, inclusiv pentru un proiect de reducere a emisiilor. |
| --- | --- |

(8)

Întrucât perioada de raportare începe la 1 octombrie 2023, importatorii și reprezentanții vamali indirecți au la dispoziție o perioadă limitată de timp pentru a asigura respectarea obligațiilor de raportare. Se pot obține sinergii cu sistemele de monitorizare și raportare deja utilizate de operatorii din țări terțe. Prin urmare, pe o perioadă de timp limitată, și anume până la sfârșitul anului 2024, ar trebui permisă o derogare temporară de la metodele de calcul pentru raportarea emisiilor încorporate. Această flexibilitate ar trebui să se aplice atunci când operatorul dintr-o țară terță face obiectul unui sistem obligatoriu de monitorizare și raportare asociat unei scheme de stabilire a prețului carbonului sau al altor sisteme obligatorii de monitorizare și raportare sau atunci când operatorul monitorizează emisiile generate de instalație, inclusiv pentru un proiect de reducere a emisiilor.

| (9) | Pentru o perioadă limitată, și anume până la 31 iulie 2024, declaranții care raportează informații și care nu sunt în măsură să obțină toate informațiile de la operatorii din țări terțe pentru a determina emisiile reale încorporate ale mărfurilor importate în conformitate cu metodologia prevăzută în anexa III la prezentul regulament ar trebui să aibă posibilitatea de a utiliza și de a face referire la o altă metodă pentru determinarea emisiilor directe încorporate. |
| --- | --- |

(9)

Pentru o perioadă limitată, și anume până la 31 iulie 2024, declaranții care raportează informații și care nu sunt în măsură să obțină toate informațiile de la operatorii din țări terțe pentru a determina emisiile reale încorporate ale mărfurilor importate în conformitate cu metodologia prevăzută în anexa III la prezentul regulament ar trebui să aibă posibilitatea de a utiliza și de a face referire la o altă metodă pentru determinarea emisiilor directe încorporate.

| (10) | Obligațiile de raportare ar trebui, de asemenea, să permită o anumită flexibilitate pentru determinarea etapelor de producție din cadrul instalațiilor care nu generează o parte semnificativă a emisiilor directe încorporate ale mărfurilor importate. Această situație s-ar întâlni în mod obișnuit în cazul etapelor finale de producție ale produselor din oțel sau aluminiu din aval. În acest caz, ar trebui prevăzută o derogare de la obligațiile de raportare prevăzute, pe baza căreia să poată fi raportate valori estimate pentru etapele de producție din instalațiile a căror contribuție la emisiile directe nu depășește 20 % din totalul emisiilor încorporate ale mărfurilor importate. Acest prag respectiv ar trebui să asigure o flexibilitate suficientă pentru operatorii mici din țări terțe. |
| --- | --- |

(10)

Obligațiile de raportare ar trebui, de asemenea, să permită o anumită flexibilitate pentru determinarea etapelor de producție din cadrul instalațiilor care nu generează o parte semnificativă a emisiilor directe încorporate ale mărfurilor importate. Această situație s-ar întâlni în mod obișnuit în cazul etapelor finale de producție ale produselor din oțel sau aluminiu din aval. În acest caz, ar trebui prevăzută o derogare de la obligațiile de raportare prevăzute, pe baza căreia să poată fi raportate valori estimate pentru etapele de producție din instalațiile a căror contribuție la emisiile directe nu depășește 20 % din totalul emisiilor încorporate ale mărfurilor importate. Acest prag respectiv ar trebui să asigure o flexibilitate suficientă pentru operatorii mici din țări terțe.

| (11) | Unul dintre obiectivele perioadei de tranziție este de a colecta date cu scopul de a detalia, în actul de punere în aplicare emis în temeiul articolului 7 alineatul (7) din Regulamentul (UE) 2023/956, metodologia de calcul al emisiilor indirecte încorporate după perioada respectivă. În acest context, raportarea emisiilor indirecte în perioada de tranziție ar trebui să fie deschisă și să fie concepută astfel încât să permită selectarea celei mai adecvate valori dintre cele enumerate la punctul 4.3 din anexa IV la Regulamentul (UE) 2023/956. Totuși, raportarea emisiilor indirecte nu ar trebui să includă raportarea bazată pe factorul de emisie mediu al rețelei Uniunii, întrucât această valoare este deja cunoscută de Comisie. |
| --- | --- |

(11)

Unul dintre obiectivele perioadei de tranziție este de a colecta date cu scopul de a detalia, în actul de punere în aplicare emis în temeiul articolului 7 alineatul (7) din Regulamentul (UE) 2023/956, metodologia de calcul al emisiilor indirecte încorporate după perioada respectivă. În acest context, raportarea emisiilor indirecte în perioada de tranziție ar trebui să fie deschisă și să fie concepută astfel încât să permită selectarea celei mai adecvate valori dintre cele enumerate la punctul 4.3 din anexa IV la Regulamentul (UE) 2023/956. Totuși, raportarea emisiilor indirecte nu ar trebui să includă raportarea bazată pe factorul de emisie mediu al rețelei Uniunii, întrucât această valoare este deja cunoscută de Comisie.

| (12) | Datele colectate în perioada de tranziție ar trebui să stea la baza rapoartelor pe care Comisia trebuie să le prezinte în conformitate cu articolul 30 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (UE) 2023/956. Datele colectate în perioada de tranziție ar trebui, de asemenea, să contribuie la definirea unei metodologii unice de monitorizare, raportare și verificare care să fie utilizată după încheierea perioadei de tranziție. Evaluarea datelor colectate ar trebui să fie utilizată în special pentru activitatea desfășurată de Comisie în vederea ajustării metodologiei aplicabile după încheierea perioadei de tranziție. |
| --- | --- |

(12)

Datele colectate în perioada de tranziție ar trebui să stea la baza rapoartelor pe care Comisia trebuie să le prezinte în conformitate cu articolul 30 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (UE) 2023/956. Datele colectate în perioada de tranziție ar trebui, de asemenea, să contribuie la definirea unei metodologii unice de monitorizare, raportare și verificare care să fie utilizată după încheierea perioadei de tranziție. Evaluarea datelor colectate ar trebui să fie utilizată în special pentru activitatea desfășurată de Comisie în vederea ajustării metodologiei aplicabile după încheierea perioadei de tranziție.

| (13) | Intervalul orientativ al penalităților care trebuie impuse unui declarant care raportează informații și care nu și-a respectat obligațiile de raportare ar trebui să se bazeze pe valorile implicite puse la dispoziție și publicate de Comisie pentru perioada de tranziție cu privire la emisiile încorporate care nu au fost raportate. Intervalul orientativ maxim ar trebui să fie în concordanță cu sancțiunea prevăzută la articolul 16 alineatele (3) și (4) din Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4), ținând seama în același timp de faptul că obligația prevăzută pentru perioada de tranziție se limitează la raportarea datelor. Criteriile care trebuie utilizate de autoritățile competente pentru a determina cuantumul efectiv al penalității ar trebui să se bazeze pe gravitatea și durata neraportării. Comisia ar trebui să monitorizeze rapoartele CBAM pentru a furniza o evaluare orientativă a informațiilor necesare autorităților competente și pentru a asigura coerența penalităților care urmează să fie aplicate. |
| --- | --- |

(13)

Intervalul orientativ al penalităților care trebuie impuse unui declarant care raportează informații și care nu și-a respectat obligațiile de raportare ar trebui să se bazeze pe valorile implicite puse la dispoziție și publicate de Comisie pentru perioada de tranziție cu privire la emisiile încorporate care nu au fost raportate. Intervalul orientativ maxim ar trebui să fie în concordanță cu sancțiunea prevăzută la articolul 16 alineatele (3) și (4) din Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4), ținând seama în același timp de faptul că obligația prevăzută pentru perioada de tranziție se limitează la raportarea datelor. Criteriile care trebuie utilizate de autoritățile competente pentru a determina cuantumul efectiv al penalității ar trebui să se bazeze pe gravitatea și durata neraportării. Comisia ar trebui să monitorizeze rapoartele CBAM pentru a furniza o evaluare orientativă a informațiilor necesare autorităților competente și pentru a asigura coerența penalităților care urmează să fie aplicate.

| (14) | Pentru a asigura punerea în aplicare eficientă a obligațiilor de raportare, Comisia ar trebui să instituie o bază de date electronică, și anume registrul tranzitoriu CBAM, pentru a colecta informațiile raportate în perioada de tranziție. Registrul tranzitoriu CBAM ar trebui să constituie baza pentru instituirea registrului CBAM prevăzut la articolul 14 din Regulamentul (UE) 2023/956. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a asigura punerea în aplicare eficientă a obligațiilor de raportare, Comisia ar trebui să instituie o bază de date electronică, și anume registrul tranzitoriu CBAM, pentru a colecta informațiile raportate în perioada de tranziție. Registrul tranzitoriu CBAM ar trebui să constituie baza pentru instituirea registrului CBAM prevăzut la articolul 14 din Regulamentul (UE) 2023/956.

| (15) | Registrul tranzitoriu CBAM ar trebui să devină sistemul de depunere și gestionare a rapoartelor CBAM pentru declaranții care raportează informații și să includă verificări, evaluări orientative și proceduri de revizuire. Pentru a asigura evaluarea exactă a obligațiilor de raportare, registrul tranzitoriu CBAM ar trebui să fie interoperabil cu sistemele vamale existente. |
| --- | --- |

(15)

Registrul tranzitoriu CBAM ar trebui să devină sistemul de depunere și gestionare a rapoartelor CBAM pentru declaranții care raportează informații și să includă verificări, evaluări orientative și proceduri de revizuire. Pentru a asigura evaluarea exactă a obligațiilor de raportare, registrul tranzitoriu CBAM ar trebui să fie interoperabil cu sistemele vamale existente.

| (16) | Pentru a asigura un sistem de raportare eficace și uniform, ar trebui stabilite modalități tehnice pentru funcționarea registrului tranzitoriu CBAM, cum ar fi modalități de dezvoltare, testare și instalare, precum și pentru întreținerea și eventualele modificări ale sistemelor electronice, pentru protecția datelor, actualizarea datelor, limitarea prelucrării datelor, dreptul de proprietate asupra sistemelor și securitatea. Aceste măsuri ar trebui să fie compatibile cu principiul protecției datelor începând cu momentul conceperii și cu principiul protecției datelor în mod implicit în temeiul articolului 27 din Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (5) și al articolului 25 din Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (6), precum și cu securitatea prelucrării în temeiul articolului 33 din Regulamentul (UE) 2018/1725 și al articolului 32 din Regulamentul (UE) 2016/679. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a asigura un sistem de raportare eficace și uniform, ar trebui stabilite modalități tehnice pentru funcționarea registrului tranzitoriu CBAM, cum ar fi modalități de dezvoltare, testare și instalare, precum și pentru întreținerea și eventualele modificări ale sistemelor electronice, pentru protecția datelor, actualizarea datelor, limitarea prelucrării datelor, dreptul de proprietate asupra sistemelor și securitatea. Aceste măsuri ar trebui să fie compatibile cu principiul protecției datelor începând cu momentul conceperii și cu principiul protecției datelor în mod implicit în temeiul articolului 27 din Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (5) și al articolului 25 din Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (6), precum și cu securitatea prelucrării în temeiul articolului 33 din Regulamentul (UE) 2018/1725 și al articolului 32 din Regulamentul (UE) 2016/679.

| (17) | Pentru a asigura continuitatea raportării datelor în orice moment, este important să se prevadă soluții alternative care să fie puse în aplicare în cazul unei defecțiuni temporare a sistemelor electronice de raportare a datelor. În acest scop, Comisia ar trebui să lucreze la un plan de asigurare a continuității activității CBAM. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a asigura continuitatea raportării datelor în orice moment, este important să se prevadă soluții alternative care să fie puse în aplicare în cazul unei defecțiuni temporare a sistemelor electronice de raportare a datelor. În acest scop, Comisia ar trebui să lucreze la un plan de asigurare a continuității activității CBAM.

| (18) | Pentru a asigura accesul la registrul tranzitoriu CBAM, sistemul de gestionare uniformă a utilizatorilor și de semnătură digitală, prevăzut la articolul 16 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1070 al Comisiei (7), ar trebui utilizat pentru procesul de autentificare și de verificare a accesului declaranților care raportează informații. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a asigura accesul la registrul tranzitoriu CBAM, sistemul de gestionare uniformă a utilizatorilor și de semnătură digitală, prevăzut la articolul 16 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1070 al Comisiei (7), ar trebui utilizat pentru procesul de autentificare și de verificare a accesului declaranților care raportează informații.

| (19) | În scopul identificării declaranților care raportează informații și al stabilirii unei liste a acestora pe baza numerelor de înregistrare și identificare a operatorilor economici (EORI) care le-au fost atribuite, registrul tranzitoriu CBAM ar trebui să fie interoperabil cu sistemul de înregistrare și identificare a operatorilor economici menționat la articolul 30 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1070. |
| --- | --- |

(19)

În scopul identificării declaranților care raportează informații și al stabilirii unei liste a acestora pe baza numerelor de înregistrare și identificare a operatorilor economici (EORI) care le-au fost atribuite, registrul tranzitoriu CBAM ar trebui să fie interoperabil cu sistemul de înregistrare și identificare a operatorilor economici menționat la articolul 30 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1070.

| (20) | În scopul verificării și al raportării, sistemele naționale ar trebui să furnizeze informațiile necesare privind mărfurile enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956, astfel cum se menționează în Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/2151 a Comisiei (8). |
| --- | --- |

(20)

În scopul verificării și al raportării, sistemele naționale ar trebui să furnizeze informațiile necesare privind mărfurile enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956, astfel cum se menționează în Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/2151 a Comisiei (8).

| (21) | Pentru furnizarea informațiilor cu privire la mărfurile importate enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956 ar trebui ca mărfurile importate să fie identificate prin clasificarea lor în Nomenclatura combinată (NC) prevăzută în Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (9) și să se aplice prevederile privind stocarea prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1070. |
| --- | --- |

(21)

Pentru furnizarea informațiilor cu privire la mărfurile importate enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956 ar trebui ca mărfurile importate să fie identificate prin clasificarea lor în Nomenclatura combinată (NC) prevăzută în Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (9) și să se aplice prevederile privind stocarea prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1070.

| (22) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute prin Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special dreptul la protecția datelor cu caracter personal. Datele cu caracter personal ale operatorilor economici și ale altor persoane, prelucrate de sistemele electronice ar trebui să se limiteze la setul de date prevăzut în anexa I la prezentul regulament. Atunci când, în sensul regulamentului de punere în aplicare, este necesar să se prelucreze date cu caracter personal, această operațiune trebuie efectuată în conformitate cu legislația Uniunii în materie de protecție a datelor cu caracter personal. În această privință, orice prelucrare a datelor cu caracter personal de către autoritățile statelor membre ar trebui să facă obiectul Regulamentului (UE) 2016/679 și al cerințelor naționale privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal. Orice prelucrare a datelor cu caracter personal de către Comisie ar trebui să fie reglementată de Regulamentul (UE) 2018/1725. Datele personale ar trebui păstrate într-o formă care să permită identificarea persoanelor vizate pe o perioadă care nu depășește perioada necesară îndeplinirii scopurilor în care se prelucrează datele. În acest sens, perioada de păstrare a datelor pentru registrul tranzitoriu CBAM este limitată la 5 ani de la primirea raportului CBAM. |
| --- | --- |

(22)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute prin Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special dreptul la protecția datelor cu caracter personal. Datele cu caracter personal ale operatorilor economici și ale altor persoane, prelucrate de sistemele electronice ar trebui să se limiteze la setul de date prevăzut în anexa I la prezentul regulament. Atunci când, în sensul regulamentului de punere în aplicare, este necesar să se prelucreze date cu caracter personal, această operațiune trebuie efectuată în conformitate cu legislația Uniunii în materie de protecție a datelor cu caracter personal. În această privință, orice prelucrare a datelor cu caracter personal de către autoritățile statelor membre ar trebui să facă obiectul Regulamentului (UE) 2016/679 și al cerințelor naționale privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal. Orice prelucrare a datelor cu caracter personal de către Comisie ar trebui să fie reglementată de Regulamentul (UE) 2018/1725. Datele personale ar trebui păstrate într-o formă care să permită identificarea persoanelor vizate pe o perioadă care nu depășește perioada necesară îndeplinirii scopurilor în care se prelucrează datele. În acest sens, perioada de păstrare a datelor pentru registrul tranzitoriu CBAM este limitată la 5 ani de la primirea raportului CBAM.

| (23) | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată în conformitate cu articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725 și a emis un aviz la 28 iulie 2023. |
| --- | --- |

(23)

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată în conformitate cu articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725 și a emis un aviz la 28 iulie 2023.

| (24) | Întrucât prima perioadă de raportare începe la 1 octombrie 2023, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență. |
| --- | --- |

(24)

Întrucât prima perioadă de raportare începe la 1 octombrie 2023, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență.

| (25) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului CBAM, |
| --- | --- |

(25)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului CBAM,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

OBIECT ȘI DEFINIȚII

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament stabilește norme privind obligațiile de raportare prevăzute la articolul 35 din Regulamentul (UE) 2023/956 în ceea ce privește mărfurile enumerate în anexa I la regulamentul respectiv, importate pe teritoriul vamal al Uniunii în perioada de tranziție cuprinsă între 1 octombrie 2023 și 31 decembrie 2025 (denumită în continuare „perioada de tranziție”).

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „declarant care raportează informații” înseamnă oricare dintre următoarele persoane:






  (a) | importatorul care depune o declarație vamală de punere în liberă circulație a mărfurilor în nume propriu și pe cont propriu; |
| --- | --- | --- |

1.

„declarant care raportează informații” înseamnă oricare dintre următoarele persoane:

(a)

importatorul care depune o declarație vamală de punere în liberă circulație a mărfurilor în nume propriu și pe cont propriu;

| (b) | persoana, deținătoare a unei autorizații pentru depunerea unei declarații vamale prevăzută la articolul 182 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (10), care declară importul de mărfuri; |
| --- | --- |

(b)

persoana, deținătoare a unei autorizații pentru depunerea unei declarații vamale prevăzută la articolul 182 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (10), care declară importul de mărfuri;

10

| (c) | reprezentantul vamal indirect, în cazul în care declarația vamală este depusă de reprezentantul vamal indirect desemnat în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013, atunci când importatorul este stabilit în afara Uniunii sau în cazul în care reprezentantul vamal indirect a fost de acord cu obligațiile de raportare în conformitate cu articolul 32 din Regulamentul (UE) 2023/956; |
| --- | --- |

(c)

reprezentantul vamal indirect, în cazul în care declarația vamală este depusă de reprezentantul vamal indirect desemnat în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013, atunci când importatorul este stabilit în afara Uniunii sau în cazul în care reprezentantul vamal indirect a fost de acord cu obligațiile de raportare în conformitate cu articolul 32 din Regulamentul (UE) 2023/956;

| 2. | „reducere” înseamnă orice sumă cu care este redusă suma datorată sau plătită de o persoană obligată la plata unui preț al carbonului, înainte de plata acestuia sau ulterior, sub formă monetară sau sub orice altă formă. |
| --- | --- |

2.

„reducere” înseamnă orice sumă cu care este redusă suma datorată sau plătită de o persoană obligată la plata unui preț al carbonului, înainte de plata acestuia sau ulterior, sub formă monetară sau sub orice altă formă.

CAPITOLUL II

DREPTURILE ȘI OBLIGAȚIILE DECLARANȚILOR CARE RAPORTEAZĂ INFORMAȚII ÎN CEEA CE PRIVEȘTE RAPORTAREA

Articolul 3

Obligațiile de raportare ale declaranților care raportează informații

(1)   Fiecare declarant care raportează informații furnizează, pe baza datelor pe care le poate comunica operatorul astfel cum se prevede în anexa III la prezentul regulament, următoarele informații privind mărfurile enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956, importate în cursul trimestrului la care se referă raportul CBAM:

| (a) | cantitatea de mărfuri importate, exprimată în megawați-oră pentru energie electrică și în tone pentru alte mărfuri; |
| --- | --- |

(a)

cantitatea de mărfuri importate, exprimată în megawați-oră pentru energie electrică și în tone pentru alte mărfuri;

| (b) | tipul de mărfuri, identificat prin codul lor NC. |
| --- | --- |

(b)

tipul de mărfuri, identificat prin codul lor NC.

(2)   Fiecare declarant care raportează informații furnizează în rapoartele CBAM următoarele informații enumerate în anexa I la prezentul regulament privind emisiile încorporate ale mărfurilor enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956:

| (a) | țara de origine a mărfurilor importate; |
| --- | --- |

(a)

țara de origine a mărfurilor importate;

| (b) | instalația în care au fost produse mărfurile, identificată pe baza următoarelor date:






  1. | Codul Organizației Națiunilor Unite pentru localizarea activităților de comerț și transport (UN/LOCODE) aplicabil amplasamentului; |
| --- | --- | --- |

(b)

instalația în care au fost produse mărfurile, identificată pe baza următoarelor date:

1.

Codul Organizației Națiunilor Unite pentru localizarea activităților de comerț și transport (UN/LOCODE) aplicabil amplasamentului;

| 2. | denumirea comercială a instalației, adresa locului în care este amplasată instalația și transcrierea acesteia în limba engleză; |
| --- | --- |

2.

denumirea comercială a instalației, adresa locului în care este amplasată instalația și transcrierea acesteia în limba engleză;

| 3. | coordonatele geografice ale principalei surse de emisii a instalației; |
| --- | --- |

3.

coordonatele geografice ale principalei surse de emisii a instalației;

| (c) | variantele tehnologice utilizate, definite în secțiunea 3 a anexei II la prezentul regulament, care reflectă tehnologia utilizată pentru producția mărfurilor, și informații privind parametrii specifici care califică varianta tehnologică indicată aleasă, astfel cum sunt definiți în secțiunea 2 a anexei IV, pentru determinarea emisiilor directe încorporate; |
| --- | --- |

(c)

variantele tehnologice utilizate, definite în secțiunea 3 a anexei II la prezentul regulament, care reflectă tehnologia utilizată pentru producția mărfurilor, și informații privind parametrii specifici care califică varianta tehnologică indicată aleasă, astfel cum sunt definiți în secțiunea 2 a anexei IV, pentru determinarea emisiilor directe încorporate;

| (d) | emisiile specifice încorporate directe ale mărfurilor, care se determină prin conversia emisiilor directe atribuite proceselor de producție în emisii specifice mărfurilor, exprimate în CO2e pe tonă, în conformitate cu secțiunile F și G din anexa III la prezentul regulament; |
| --- | --- |

(d)

emisiile specifice încorporate directe ale mărfurilor, care se determină prin conversia emisiilor directe atribuite proceselor de producție în emisii specifice mărfurilor, exprimate în CO2e pe tonă, în conformitate cu secțiunile F și G din anexa III la prezentul regulament;

| (e) | cerințele de raportare care au un efect asupra emisiilor încorporate ale mărfurilor, astfel cum se menționează în secțiunea 2 din anexa IV la prezentul regulament; |
| --- | --- |

(e)

cerințele de raportare care au un efect asupra emisiilor încorporate ale mărfurilor, astfel cum se menționează în secțiunea 2 din anexa IV la prezentul regulament;

| (f) | în cazul energiei electrice ca marfă importată, declarantul care raportează informații raportează următoarele informații:






  1. | factorul de emisie utilizat pentru energia electrică, exprimat în tone de CO2e pe MWh (megawatt-oră), determinat în conformitate cu secțiunea D din anexa III la prezentul regulament; |
| --- | --- | --- |

(f)

în cazul energiei electrice ca marfă importată, declarantul care raportează informații raportează următoarele informații:

1.

factorul de emisie utilizat pentru energia electrică, exprimat în tone de CO2e pe MWh (megawatt-oră), determinat în conformitate cu secțiunea D din anexa III la prezentul regulament;

| 2. | sursa de date sau metoda utilizată pentru determinarea factorului de emisie pentru energia electrică, determinat în conformitate cu secțiunea D din anexa III la prezentul regulament; |
| --- | --- |

2.

sursa de date sau metoda utilizată pentru determinarea factorului de emisie pentru energia electrică, determinat în conformitate cu secțiunea D din anexa III la prezentul regulament;

| (g) | în cazul mărfurilor din oțel, numărul de identificare al combinatului siderurgic specific unde a fost produs un anumit lot de materii prime, dacă se cunoaște. |
| --- | --- |

(g)

în cazul mărfurilor din oțel, numărul de identificare al combinatului siderurgic specific unde a fost produs un anumit lot de materii prime, dacă se cunoaște.

(3)   În cazul emisiilor specifice încorporate indirecte, fiecare declarant care raportează informații include în rapoartele CBAM următoarele informații, enumerate în anexa I la prezentul regulament:

| (a) | consumul de energie electrică, exprimat în megawați-oră, al procesului de producție pe tonă de mărfuri produse; |
| --- | --- |

(a)

consumul de energie electrică, exprimat în megawați-oră, al procesului de producție pe tonă de mărfuri produse;

| (b) | precizarea dacă declarantul raportează emisiile reale sau valorile implicite puse la dispoziție și publicate de către Comisie pentru perioada de tranziție în conformitate cu secțiunea D din anexa III la prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

precizarea dacă declarantul raportează emisiile reale sau valorile implicite puse la dispoziție și publicate de către Comisie pentru perioada de tranziție în conformitate cu secțiunea D din anexa III la prezentul regulament;

| (c) | factorul de emisie corespunzător energiei electrice consumate; |
| --- | --- |

(c)

factorul de emisie corespunzător energiei electrice consumate;

| (d) | cantitatea de emisii specifice încorporate indirecte, care se determină prin conversia emisiilor încorporate directe atribuite proceselor de producție în emisii specifice mărfurilor, exprimate în CO2e pe tonă, în conformitate cu secțiunile F și G din anexa III la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(d)

cantitatea de emisii specifice încorporate indirecte, care se determină prin conversia emisiilor încorporate directe atribuite proceselor de producție în emisii specifice mărfurilor, exprimate în CO2e pe tonă, în conformitate cu secțiunile F și G din anexa III la prezentul regulament.

(4)   În cazul în care normele pe baza cărora se determină datele diferă de cele indicate în anexa III la prezentul regulament, declarantul care raportează informații furnizează informații și descrieri suplimentare pe baza metodologică a normelor utilizate pentru determinarea emisiilor încorporate. Normele descrise trebuie să asigure o acoperire și o acuratețe similare ale datelor privind emisiile, inclusiv în ceea ce privește limitele sistemelor, procesele de producție monitorizate, factorii de emisie și alte metode utilizate pentru calcule și pentru raportare.

(5)   În scopul raportării, declarantul care raportează informații poate solicita operatorului să utilizeze un model electronic furnizat de Comisie și să indice conținutul comunicării în secțiunile 1 și 2 din anexa IV.

Articolul 4

Calcularea emisiilor încorporate

(1)   În sensul articolului 3 alineatul (2), emisiile specifice încorporate ale mărfurilor produse într-o instalație se determină utilizând una dintre următoarele metode, care se bazează pe metodologia de monitorizare aleasă în conformitate cu punctul B.2 din anexa III la prezentul regulament și care constă în una dintre următoarele:

| (a) | determinarea emisiilor provenite din fluxuri-sursă pe baza datelor privind activitatea obținute cu ajutorul sistemelor de măsurare și a factorilor de calcul din analize de laborator sau valori standard; |
| --- | --- |

(a)

determinarea emisiilor provenite din fluxuri-sursă pe baza datelor privind activitatea obținute cu ajutorul sistemelor de măsurare și a factorilor de calcul din analize de laborator sau valori standard;

| (b) | determinarea emisiilor provenite din surse de emisii, cu ajutorul măsurării continue a concentrației gazului cu efect de seră relevant în gazul de ardere și a concentrației debitului de gaze de ardere. |
| --- | --- |

(b)

determinarea emisiilor provenite din surse de emisii, cu ajutorul măsurării continue a concentrației gazului cu efect de seră relevant în gazul de ardere și a concentrației debitului de gaze de ardere.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), până la 31 decembrie 2024, emisiile specifice încorporate ale mărfurilor produse într-o instalație se pot determina utilizând una dintre următoarele metode de monitorizare și raportare, în cazul în care acestea asigură o acoperire și o acuratețe similare ale datelor privind emisiile în comparație cu metodele enumerate la punctul menționat:

| (a) | un sistem de stabilire a prețului carbonului la amplasamentul instalației; |
| --- | --- |

(a)

un sistem de stabilire a prețului carbonului la amplasamentul instalației;

| (b) | un sistem obligatoriu de monitorizare a emisiilor la amplasamentul instalației sau |
| --- | --- |

(b)

un sistem obligatoriu de monitorizare a emisiilor la amplasamentul instalației sau

| (c) | un sistem de monitorizare a emisiilor în cadrul instalației, care poate include verificarea de către un verificator acreditat. |
| --- | --- |

(c)

un sistem de monitorizare a emisiilor în cadrul instalației, care poate include verificarea de către un verificator acreditat.

(3)   Prin derogare de la alineatele (1) și (2), până la 31 iulie 2024, pentru fiecare import de mărfuri pentru care declarantul care raportează informații nu deține toate informațiile enumerate la articolul 3 alineatele (2) și (3), declarantul care raportează informații poate utiliza alte metode de determinare a emisiilor, inclusiv valorile implicite puse la dispoziție și publicate de Comisie pentru perioada de tranziție sau orice alte valori implicite specificate în anexa III. În astfel de cazuri, declarantul care raportează informații indică și face trimitere în rapoartele CBAM la metodologia urmată pentru stabilirea acestor valori.

Articolul 5

Utilizarea valorilor estimate

Prin derogare de la articolul 4, până la 20 % din emisiile totale încorporate ale mărfurilor complexe se pot baza pe estimări puse la dispoziție de operatorii instalațiilor.

Articolul 6

Colectarea și raportarea datelor privind perfecționarea activă

(1)   În cazul mărfurilor plasate sub regimul de perfecționare activă și puse ulterior în liberă circulație fie ca atare, fie sub formă de produse transformate, declarantul care raportează informații prezintă în rapoartele CBAM, pentru trimestrul următor celui în care a avut loc descărcarea regimului vamal în conformitate cu articolul 257 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013, următoarele informații:

| (a) | cantitățile de mărfuri enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956 care au fost puse în liberă circulație ulterior perfecționării active în perioada respectivă; |
| --- | --- |

(a)

cantitățile de mărfuri enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956 care au fost puse în liberă circulație ulterior perfecționării active în perioada respectivă;

| (b) | emisiile încorporate corespunzătoare cantităților de mărfuri menționate la litera (a) care au fost puse în liberă circulație ulterior perfecționării active în perioada respectivă; |
| --- | --- |

(b)

emisiile încorporate corespunzătoare cantităților de mărfuri menționate la litera (a) care au fost puse în liberă circulație ulterior perfecționării active în perioada respectivă;

| (c) | țara de origine a mărfurilor menționate la litera (a), dacă se cunoaște; |
| --- | --- |

(c)

țara de origine a mărfurilor menționate la litera (a), dacă se cunoaște;

| (d) | instalațiile în care au fost produse mărfurile menționate la litera (a), dacă se cunosc; |
| --- | --- |

(d)

instalațiile în care au fost produse mărfurile menționate la litera (a), dacă se cunosc;

| (e) | cantitățile de mărfuri enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956 care au fost plasate sub regimul de perfecționare activă și din care au rezultat produse transformate care au fost puse în liberă circulație în perioada respectivă; |
| --- | --- |

(e)

cantitățile de mărfuri enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956 care au fost plasate sub regimul de perfecționare activă și din care au rezultat produse transformate care au fost puse în liberă circulație în perioada respectivă;

| (f) | emisiile încorporate corespunzătoare mărfurilor care au fost utilizate pentru a produce cantitățile de produse transformate menționate la litera (e); |
| --- | --- |

(f)

emisiile încorporate corespunzătoare mărfurilor care au fost utilizate pentru a produce cantitățile de produse transformate menționate la litera (e);

| (g) | în cazul unei derogări de la decontul de încheiere acordat de autoritățile vamale în conformitate cu articolul 175 din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei (11), declarantul care raportează informații prezintă derogarea respectivă. |
| --- | --- |

(g)

în cazul unei derogări de la decontul de încheiere acordat de autoritățile vamale în conformitate cu articolul 175 din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei (11), declarantul care raportează informații prezintă derogarea respectivă.

(2)   Raportarea și calcularea emisiilor încorporate menționate la alineatul (1) literele (b) și (f) se realizează în conformitate cu articolele 3, 4 și 5.

(3)   Prin derogare de la alineatul (2), atunci când produsele transformate sau mărfurile plasate sub regimul de perfecționare activă sunt puse în liberă circulație în conformitate cu articolul 170 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446, emisiile încorporate menționate la alineatul (1) literele (b) și (f) se calculează pe baza mediei ponderate a emisiilor încorporate ale tuturor mărfurilor din aceeași categorie de mărfuri CBAM, astfel cum sunt definite în anexa II la prezentul regulament, plasate sub regimul de perfecționare activă începând cu 1 octombrie 2023.

Emisiile încorporate menționate la primul paragraf se calculează după cum urmează:

| (a) | emisiile încorporate menționate la alineatul (2) litera (b) sunt emisiile totale încorporate ale mărfurilor plasate sub regim de perfecționare activă care sunt importate și |
| --- | --- |

(a)

emisiile încorporate menționate la alineatul (2) litera (b) sunt emisiile totale încorporate ale mărfurilor plasate sub regim de perfecționare activă care sunt importate și

| (b) | emisiile încorporate menționate la alineatul (2) litera (f) sunt emisiile totale încorporate ale mărfurilor plasate sub regim de perfecționare activă care au fost utilizate în una sau mai multe operațiuni de perfecționare, înmulțite cu cantitățile procentuale de produse transformate obținute din acestea care sunt importate. |
| --- | --- |

(b)

emisiile încorporate menționate la alineatul (2) litera (f) sunt emisiile totale încorporate ale mărfurilor plasate sub regim de perfecționare activă care au fost utilizate în una sau mai multe operațiuni de perfecționare, înmulțite cu cantitățile procentuale de produse transformate obținute din acestea care sunt importate.

Articolul 7

Raportarea informațiilor privind prețul carbonului datorat

(1)   Dacă este cazul, declarantul care raportează informații furnizează în raportul CBAM următoarele informații privind prețul carbonului datorat într-o țară de origine pentru emisiile încorporate:

| (a) | tipul produsului, indicat prin codul NC; |
| --- | --- |

(a)

tipul produsului, indicat prin codul NC;

| (b) | tipul prețului carbonului; |
| --- | --- |

(b)

tipul prețului carbonului;

| (c) | țara în care este datorat prețul carbonului; |
| --- | --- |

(c)

țara în care este datorat prețul carbonului;

| (d) | forma de reducere sau orice altă formă de compensare disponibilă în țara respectivă care ar fi condus la o reducere a prețului carbonului; |
| --- | --- |

(d)

forma de reducere sau orice altă formă de compensare disponibilă în țara respectivă care ar fi condus la o reducere a prețului carbonului;

| (e) | valoarea prețului carbonului datorat, o descriere a instrumentului de stabilire a prețului carbonului și posibilele mecanisme de compensare; |
| --- | --- |

(e)

valoarea prețului carbonului datorat, o descriere a instrumentului de stabilire a prețului carbonului și posibilele mecanisme de compensare;

| (f) | indicarea dispoziției din actul juridic care prevede prețul carbonului, reducerea sau alte forme de compensare relevante, inclusiv o copie a actului juridic; |
| --- | --- |

(f)

indicarea dispoziției din actul juridic care prevede prețul carbonului, reducerea sau alte forme de compensare relevante, inclusiv o copie a actului juridic;

| (g) | cantitatea de emisii încorporate directe sau indirecte vizate; |
| --- | --- |

(g)

cantitatea de emisii încorporate directe sau indirecte vizate;

| (h) | cantitatea de emisii încorporate vizate de orice reducere sau altă formă de compensare, inclusiv alocările cu titlu gratuit, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(h)

cantitatea de emisii încorporate vizate de orice reducere sau altă formă de compensare, inclusiv alocările cu titlu gratuit, dacă este cazul.

(2)   Valorile monetare menționate la alineatul (1) litera (e) vor fi convertite în euro pe baza cursurilor de schimb medii din anul anterior anului în care trebuie prezentat raportul. Cursurile de schimb medii anuale se bazează pe cotațiile publicate de Banca Centrală Europeană. În cazul monedelor pentru care Banca Centrală Europeană nu publică o cotație, cursurile de schimb medii anuale se bazează pe informațiile disponibile public cu privire la cursurile de schimb efective. Cursurile de schimb medii anuale sunt indicate de Comisie în registrul tranzitoriu CBAM.

Articolul 8

Prezentarea rapoartelor CBAM

(1)   Pentru fiecare trimestru, de la 1 octombrie 2023 până la 31 decembrie 2025, declarantul care raportează informații depune rapoartele CBAM prin intermediul registrului tranzitoriu CBAM în termen de cel mult o lună de la încheierea trimestrului respectiv.

(2)   În registrul tranzitoriu CBAM, declarantul care raportează informații furnizează informații și indică dacă:

| (a) | raportul CBAM este prezentat de un importator în nume propriu și pe cont propriu; |
| --- | --- |

(a)

raportul CBAM este prezentat de un importator în nume propriu și pe cont propriu;

| (b) | raportul CBAM este prezentat de un reprezentant vamal indirect în numele unui importator. |
| --- | --- |

(b)

raportul CBAM este prezentat de un reprezentant vamal indirect în numele unui importator.

(3)   În cazul în care un reprezentant vamal indirect nu este de acord să îndeplinească obligațiile de raportare ale importatorului prevăzute în prezentul regulament, reprezentantul vamal indirect notifică importatorul cu privire la obligația de a respecta prezentul regulament. Notificarea include informațiile menționate la articolul 33 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2023/956.

(4)   Rapoartele CBAM includ informațiile din anexa I la prezentul regulament.

(5)   Odată depus prin intermediul registrului tranzitoriu CBAM, raportului CBAM i se alocă un cod unic de identificare a raportului.

Articolul 9

Modificarea și corectarea rapoartelor CBAM

(1)   Declarantul care raportează informații poate modifica un raport CBAM deja depus în termen de două luni de la încheierea trimestrului de raportare relevant.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), declarantul care raportează informații poate modifica rapoartele CBAM pentru primele două perioade de raportare până la termenul de prezentare a celui de al treilea raport CBAM.

(3)   La primirea unei cereri justificate din partea declarantului care raportează informații, autoritatea competentă evaluează cererea și, după caz, permite declarantului care raportează informații să prezinte un nou raport CBAM sau să îl corecteze pe cel depus, după expirarea termenului menționat la alineatele (1) și (2) și în interval de un an de la încheierea trimestrului de raportare relevant. Prezentarea raportului CBAM corectat sau a corecției, după caz, se efectuează în termen de cel mult o lună de la data aprobării de către autoritatea competentă.

(4)   Autoritățile competente motivează refuzul cererii prevăzute la alineatul (3) și informează declarantul care raportează informații cu privire la dreptul la o cale de atac.

(5)   Un raport CBAM care face obiectul unui litigiu pendinte nu poate fi modificat. Acesta poate fi înlocuit pentru ține seama de rezultatul litigiului respectiv.

CAPITOLUL III

ADMINISTRAREA PROCESULUI DE RAPORTARE CBAM

Articolul 10

Registrul tranzitoriu CBAM

(1)   Registrul tranzitoriu CBAM este o bază de date electronică standardizată și securizată care conține elemente de date comune pentru raportarea în perioada de tranziție și pentru asigurarea accesului, a gestionării cazurilor și a confidențialității.

(2)   Registrul tranzitoriu CBAM permite comunicarea, efectuarea de verificări și schimbul de informații între Comisie, autoritățile competente, autoritățile vamale și declaranții care raportează informații în conformitate cu capitolul V.

Articolul 11

Verificarea rapoartelor CBAM și utilizarea informațiilor de către Comisie

(1)   Comisia poate verifica rapoartele CBAM pentru a evalua respectarea obligațiilor de raportare ale declaranților care raportează informații în perioada de tranziție și timp de trei luni de la data la care ar fi trebuit prezentat ultimul raport CBAM.

(2)   Comisia utilizează registrul tranzitoriu CBAM și informațiile conținute în acesta pentru a îndeplini sarcinile prevăzute în prezentul regulament și în Regulamentul (UE) 2023/956.

Articolul 12

Evaluarea orientativă efectuată de Comisie

(1)   Comisia comunică statelor membre, cu titlu orientativ, o listă a declaranților care raportează informații stabiliți în statul membru respectiv despre care Comisia are motive să creadă că nu și-au respectat obligația de a prezenta un raport CBAM.

(2)   În cazul în care Comisia consideră că un raport CBAM nu conține toate informațiile prevăzute la articolele 3-7 sau consideră că un raport este incomplet sau incorect în conformitate cu articolul 13, Comisia comunică evaluarea orientativă cu privire la raportul CBAM respectiv autorității competente din statul membru în care este stabilit declarantul care raportează informații.

Articolul 13

Rapoarte CBAM incomplete sau incorecte

(1)   Un raport CBAM este considerat incomplet în cazul în care declarantul care raportează informații nu a raportat informațiile în conformitate cu anexa I la prezentul regulament.

(2)   Un raport CBAM este considerat incorect în oricare dintre următoarele cazuri:

| (a) | datele sau informațiile din raportul prezentat nu respectă cerințele prevăzute la articolele 3-7 și în anexa III la prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

datele sau informațiile din raportul prezentat nu respectă cerințele prevăzute la articolele 3-7 și în anexa III la prezentul regulament;

| (b) | declarantul care raportează informații a prezentat date și informații eronate; |
| --- | --- |

(b)

declarantul care raportează informații a prezentat date și informații eronate;

| (c) | în cazul în care declarantul care raportează informații nu furnizează o justificare adecvată pentru utilizarea altor norme de raportare decât cele enumerate în anexa III la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care declarantul care raportează informații nu furnizează o justificare adecvată pentru utilizarea altor norme de raportare decât cele enumerate în anexa III la prezentul regulament.

Articolul 14

Evaluarea rapoartelor CBAM și utilizarea informațiilor de către autoritățile competente

(1)   Autoritatea competentă a statului membru în care este stabilit declarantul care raportează informații inițiază examinarea și evaluează datele, informațiile, lista declaranților care raportează informații comunicată de Comisie și evaluarea orientativă menționată la articolul 12 în termen de trei luni de la comunicarea listei sau a evaluării orientative respective.

(2)   Autoritățile competente utilizează registrul tranzitoriu CBAM și informațiile conținute în acesta pentru a îndeplini sarcinile prevăzute în prezentul regulament și în Regulamentul (UE) 2023/956.

(3)   În cursul perioadei de tranziție sau ulterior, autoritățile competente pot iniția procedura de corecție cu privire la oricare dintre următoarele cazuri:

| (a) | rapoarte CBAM incomplete sau incorecte; |
| --- | --- |

(a)

rapoarte CBAM incomplete sau incorecte;

| (b) | neprezentarea unui raport CBAM. |
| --- | --- |

(b)

neprezentarea unui raport CBAM.

(4)   În cazul în care autoritatea competentă inițiază procedura de corecție, declarantului care raportează informații i se notifică faptul că raportul este în curs de examinare și că sunt necesare informații suplimentare. Cererea de informații suplimentare din partea autorității competente include informațiile prevăzute la articolele 3-7. Declarantul care raportează informații transmite informațiile suplimentare prin intermediul registrului tranzitoriu CBAM.

(5)   Autoritatea competentă sau orice altă autoritate numită de autoritatea competentă acordă autorizația de acces la registrul tranzitoriu CBAM și gestionează înregistrarea la nivel național ținând seama de numărul EORI în conformitate cu modalitatea tehnică prevăzută la articolul 20.

Articolul 15

Confidențialitate

(1)   Toate deciziile autorităților competente și toate informațiile obținute de autoritatea competentă în cursul îndeplinirii sarcinilor sale legate de raportare în temeiul prezentului regulament care sunt confidențiale sau sunt furnizate cu titlu confidențial intră sub incidența obligației de păstrare a secretului profesional. Autoritatea competentă nu divulgă aceste informații fără permisiunea expresă a persoanei sau a autorității care le-a furnizat.

Prin derogare de la primul paragraf, informațiile de acest tip pot fi divulgate fără permisiune în cazul în care se prevede acest lucru în prezentul regulament și în cazul în care autoritatea competentă este obligată sau autorizată să le divulge în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului intern.

(2)   Autoritățile competente pot comunica informațiile confidențiale menționate la alineatul (1) autorităților vamale ale Uniunii.

(3)   Orice divulgare sau comunicare a informațiilor menționate la alineatele (1) și (2) se realizează în conformitate cu dispozițiile aplicabile privind protecția datelor.

CAPITOLUL IV

ASIGURAREA RESPECTĂRII DISPOZIȚIILOR

Articolul 16

Penalități

(1)   Statele membre aplică penalități în următoarele cazuri:

| (a) | în cazul în care declarantul care raportează informații nu a luat măsurile necesare pentru a se conforma obligației de a prezenta un raport CBAM sau |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care declarantul care raportează informații nu a luat măsurile necesare pentru a se conforma obligației de a prezenta un raport CBAM sau

| (b) | în cazul în care raportul CBAM este incorect sau incomplet în conformitate cu articolul 13, iar declarantul care raportează informații nu a luat măsurile necesare pentru a corecta raportul CBAM după ce autoritatea competentă a inițiat procedura de corecție în conformitate cu articolul 14 alineatul (4). |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care raportul CBAM este incorect sau incomplet în conformitate cu articolul 13, iar declarantul care raportează informații nu a luat măsurile necesare pentru a corecta raportul CBAM după ce autoritatea competentă a inițiat procedura de corecție în conformitate cu articolul 14 alineatul (4).

(2)   Cuantumul penalității este cuprins între 10 EUR și 50 EUR pe tonă de emisii neraportate. Penalitatea se majorează în conformitate cu indicele european al prețurilor de consum.

(3)   Atunci când determină cuantumul efectiv al unei penalități pentru emisiile neraportate calculate pe baza valorilor implicite puse la dispoziție și publicate de Comisie pentru perioada de tranziție, autoritățile competente iau în considerare următorii factori:

| (a) | amploarea informațiilor neraportate; |
| --- | --- |

(a)

amploarea informațiilor neraportate;

| (b) | cantitățile neraportate de mărfuri importate și emisiile neraportate aferente acestor mărfuri; |
| --- | --- |

(b)

cantitățile neraportate de mărfuri importate și emisiile neraportate aferente acestor mărfuri;

| (c) | disponibilitatea declarantului care raportează informații de a da curs cererilor de informații sau de a corecta raportul CBAM; |
| --- | --- |

(c)

disponibilitatea declarantului care raportează informații de a da curs cererilor de informații sau de a corecta raportul CBAM;

| (d) | comportamentul intenționat sau neglijent al declarantului care raportează informații; |
| --- | --- |

(d)

comportamentul intenționat sau neglijent al declarantului care raportează informații;

| (e) | comportamentul anterior al declarantului care raportează informații în ceea ce privește respectarea obligațiilor de raportare; |
| --- | --- |

(e)

comportamentul anterior al declarantului care raportează informații în ceea ce privește respectarea obligațiilor de raportare;

| (f) | nivelul de cooperare al declarantului care raportează informații pentru a pune capăt încălcării; |
| --- | --- |

(f)

nivelul de cooperare al declarantului care raportează informații pentru a pune capăt încălcării;

| (g) | dacă declarantul a luat în mod voluntar măsuri pentru a se asigura că nu vor mai putea fi comise încălcări similare în viitor. |
| --- | --- |

(g)

dacă declarantul a luat în mod voluntar măsuri pentru a se asigura că nu vor mai putea fi comise încălcări similare în viitor.

(4)   Se aplică penalități mai mari în cazul în care au fost prezentate mai mult de două rapoarte incomplete sau incorecte în sensul articolului 13 sau în cazul în care durata neraportării depășește șase luni.

CAPITOLUL V

ELEMENTE TEHNICE LEGATE DE REGISTRUL TRANZITORIU CBAM

SECȚIUNEA 1

Introducere

Articolul 17

Domeniul de aplicare al sistemului central

(1)   Registrul tranzitoriu CBAM este interoperabil cu:

| (a) | sistemul de gestionare uniformă a utilizatorilor și de semnătură digitală (GUU&SD), în scopul înregistrării utilizatorilor și al gestionării accesului Comisiei, al statelor membre și al declaranților care raportează informații, astfel cum se specifică la articolul 16 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1070; |
| --- | --- |

(a)

sistemul de gestionare uniformă a utilizatorilor și de semnătură digitală (GUU&SD), în scopul înregistrării utilizatorilor și al gestionării accesului Comisiei, al statelor membre și al declaranților care raportează informații, astfel cum se specifică la articolul 16 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1070;

| (b) | sistemul de înregistrare și identificare a operatorilor economici (EORI), în scopul validării și obținerii informațiilor privind identitatea operatorilor economici, astfel cum se specifică la articolul 30 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1070, pentru datele care figurează în anexa V la prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

sistemul de înregistrare și identificare a operatorilor economici (EORI), în scopul validării și obținerii informațiilor privind identitatea operatorilor economici, astfel cum se specifică la articolul 30 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1070, pentru datele care figurează în anexa V la prezentul regulament;

| (c) | sistemul de supraveghere, în scopul obținerii de informații privind declarațiile vamale de import pentru mărfurile enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956 pentru verificarea rapoartelor CBAM și a conformității, sistem dezvoltat prin proiectul „Supraveghere 3 în cadrul CVU” (SURV3), astfel cum se specifică la articolul 99 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1070; |
| --- | --- |

(c)

sistemul de supraveghere, în scopul obținerii de informații privind declarațiile vamale de import pentru mărfurile enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956 pentru verificarea rapoartelor CBAM și a conformității, sistem dezvoltat prin proiectul „Supraveghere 3 în cadrul CVU” (SURV3), astfel cum se specifică la articolul 99 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1070;

| (d) | sistemul TARIC, astfel cum este menționat în Regulamentul (CEE) nr. 2658/87. |
| --- | --- |

(d)

sistemul TARIC, astfel cum este menționat în Regulamentul (CEE) nr. 2658/87.

(2)   Registrul tranzitoriu CBAM este interoperabil cu sistemele descentralizate, astfel cum sunt dezvoltate sau modernizate prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/2151, în scopul obținerii de informații privind declarațiile vamale de import pentru mărfurile enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956, astfel cum se specifică în anexa VI și anexa VII la prezentul regulament, și pentru verificarea rapoartelor CBAM și asigurarea conformității declaranților care raportează informații atunci când informațiile respective nu sunt disponibile în sistemul SURV3.

Articolul 18

Puncte de contact pentru sistemele electronice

Comisia și statele membre desemnează puncte de contact pentru fiecare dintre sistemele electronice menționate la articolul 17 din prezentul regulament, cu scopul de a face schimb de informații în vederea asigurării unei dezvoltări, exploatări și întrețineri coordonate a respectivelor sisteme electronice.

Comisia și statele membre își comunică reciproc detaliile acestor puncte de contact și se informează fără întârziere cu privire la orice modificare a detaliilor respective.

SECȚIUNEA 2

Registrul tranzitoriu CBAM

Articolul 19

Structura registrului tranzitoriu CBAM

Registrul tranzitoriu CBAM este alcătuit din următoarele componente comune („componente comune”):

| (a) | portalul comercianților din cadrul CBAM (CBAM TP); |
| --- | --- |

(a)

portalul comercianților din cadrul CBAM (CBAM TP);

| (b) | portalul autorităților competente din cadrul CBAM (CBAM CAP), cu două spații separate:






  1. | unul destinat autorităților naționale competente (CBAM CAP/N) și |
| --- | --- | --- |

(b)

portalul autorităților competente din cadrul CBAM (CBAM CAP), cu două spații separate:

1.

unul destinat autorităților naționale competente (CBAM CAP/N) și

| 2. | un altul destinat Comisiei (CBAM CAP/C); |
| --- | --- |

2.

un altul destinat Comisiei (CBAM CAP/C);

| (c) | sistemul de gestionare a accesului utilizatorilor CBAM; |
| --- | --- |

(c)

sistemul de gestionare a accesului utilizatorilor CBAM;

| (d) | serviciile back-end din registrul CBAM (CBAM BE); |
| --- | --- |

(d)

serviciile back-end din registrul CBAM (CBAM BE);

| (e) | pagina publică CBAM de pe site-ul Europa. |
| --- | --- |

(e)

pagina publică CBAM de pe site-ul Europa.

Articolul 20

Condiții de colaborare în cadrul registrului tranzitoriu CBAM

(1)   Comisia propune condițiile de colaborare, acordul privind nivelul serviciilor și planul de securitate în vederea încheierii unui acord cu autoritățile competente. Comisia gestionează registrul tranzitoriu CBAM în conformitate cu condițiile convenite.

(2)   Registrul tranzitoriu CBAM se utilizează în legătură cu rapoartele CBAM și cu evidențele declarațiilor de import la care se referă rapoartele respective.

Articolul 21

Sistemul de gestionare a accesului utilizatorilor CBAM

(1)   Autentificarea și verificarea accesului declarantului care raportează informații pentru mărfurile enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956, în scopul accesului la componentele registrului CBAM, se efectuează utilizând sistemul GUU&SD menționat la articolul 17 alineatul (1) litera (a).

(2)   Comisia furnizează serviciile de autentificare care permit utilizatorilor registrului tranzitoriu CBAM să acceseze registrul în condiții de securitate.

(3)   Comisia utilizează sistemul GUU&SD pentru a acorda personalului său autorizația de acces la registrul tranzitoriu CBAM și pentru a delega autoritățile competente să emită propriile autorizații.

(4)   Autoritățile competente utilizează sistemul GUU&SD pentru a acorda autorizația de acces la registrul tranzitoriu CBAM personalului lor și declaranților care raportează informații stabiliți în statul lor membru.

(5)   O autoritate competentă poate opta pentru utilizarea unui sistem de gestionare a identității și a accesului instituit în statul său membru în temeiul articolului 26 din prezentul regulament (sistem vamal național eIDAS) pentru a furniza acreditările necesare accesului la registrul tranzitoriu CBAM.

Articolul 22

Portalul comercianților din cadrul CBAM

(1)   Portalul comercianților din cadrul CBAM este punctul unic de intrare în registrul tranzitoriu CBAM pentru declaranții care raportează informații. Portalul este accesibil de pe internet.

(2)   Portalul comercianților din cadrul CBAM este interoperabil cu serviciile back-end din registrul CBAM.

(3)   Portalul comercianților din cadrul CBAM este utilizat de către declarantul care raportează informații pentru:

| (a) | prezentarea rapoartelor CBAM prin intermediul unei interfețe web sau al unei interfețe sistem-sistem și |
| --- | --- |

(a)

prezentarea rapoartelor CBAM prin intermediul unei interfețe web sau al unei interfețe sistem-sistem și

| (b) | primirea notificărilor referitoare la obligațiile sale de conformitate în cadrul CBAM. |
| --- | --- |

(b)

primirea notificărilor referitoare la obligațiile sale de conformitate în cadrul CBAM.

(4)   Portalul comercianților din cadrul CBAM oferă declaranților care raportează informații facilități pentru stocarea informațiilor cu privire la instalațiile din țări terțe și emisiile încorporate, în vederea reutilizării lor ulterioare.

(5)   Accesul la portalul comercianților din cadrul CBAM este gestionat exclusiv prin intermediul sistemului de gestionare a accesului CBAM menționat la articolul 26.

Articolul 23

Portalul autorităților competente din cadrul CBAM (CBAM CAP) – spațiul destinat autorităților naționale competente CBAM (CBAM CAP/N)

(1)   Spațiul destinat autorităților naționale competente de pe portalul CBAM pentru autoritățile competente este punctul unic de intrare în registrul tranzitoriu CBAM pentru autoritățile competente. Portalul este accesibil de pe internet.

(2)   Spațiul destinat autorităților naționale competente de pe portalul CBAM pentru autoritățile competente este interoperabil cu serviciile back-end din registrul CBAM prin intermediul rețelei interne a Comisiei.

(3)   Spațiul destinat autorităților naționale competente de pe portalul CBAM pentru autoritățile competente este utilizat de autoritățile competente pentru îndeplinirea sarcinilor prevăzute în prezentul regulament și în Regulamentul (UE) 2023/956.

(4)   Accesul la spațiul destinat autorităților naționale competente de pe portalul CBAM pentru autoritățile competente este gestionat exclusiv prin intermediul sistemului de gestionare a accesului CBAM menționat la articolul 26.

Articolul 24

Portalul autorităților competente din cadrul CBAM (CBAM CAP) – spațiul destinat Comisiei (CBAM CAP/C)

(1)   Spațiul destinat Comisiei de pe portalul CBAM pentru autoritățile competente este punctul unic de intrare în registrul tranzitoriu CBAM pentru Comisie. Acesta este accesibil prin rețeaua internă a Comisiei și de pe internet.

(2)   Spațiul destinat Comisiei de pe portalul CBAM pentru autoritățile competente este interoperabil cu serviciile back-end din registrul CBAM prin intermediul rețelei interne a Comisiei.

(3)   Spațiul destinat Comisiei de pe portalul CBAM pentru autoritățile competente este utilizat de Comisie pentru îndeplinirea sarcinilor prevăzute în prezentul regulament și în Regulamentul (UE) 2023/956.

(4)   Accesul la spațiul destinat autorităților naționale competente de pe portalul CBAM pentru Comisie este gestionat exclusiv prin intermediul sistemului de gestionare a accesului CBAM menționat la articolul 26.

Articolul 25

Serviciile back-end din registrul CBAM (CBAM BE)

(1)   Serviciile back-end din registrul CBAM se utilizează pentru toate cererile introduse de:

| (a) | declaranții care raportează informații prin intermediul portalului comercianților din cadrul CBAM; |
| --- | --- |

(a)

declaranții care raportează informații prin intermediul portalului comercianților din cadrul CBAM;

| (b) | autoritățile naționale competente prin intermediul portalului CBAM pentru autoritățile competente/spațiul CBAM CAP/N; |
| --- | --- |

(b)

autoritățile naționale competente prin intermediul portalului CBAM pentru autoritățile competente/spațiul CBAM CAP/N;

| (c) | Comisie prin intermediul portalului CBAM pentru autoritățile competente/spațiul CBAM CAP/C. |
| --- | --- |

(c)

Comisie prin intermediul portalului CBAM pentru autoritățile competente/spațiul CBAM CAP/C.

(2)   Serviciile back-end din registrul CBAM stochează la nivel central și gestionează toate informațiile înregistrate în registrul tranzitoriu CBAM. Această funcționalitate garantează persistența, integritatea și coerența informațiilor respective.

(3)   Serviciile back-end din registrul CBAM sunt gestionate de Comisie.

(4)   Accesul la serviciile back-end din registrul CBAM este gestionat exclusiv prin intermediul sistemului de gestionare a accesului CBAM menționat la articolul 26.

Articolul 26

Sistemul de gestionare a accesului

Comisia instituie sistemul de gestionare a accesului pentru a valida cererile de acces transmise de declaranții care raportează informații și de alte persoane în cadrul sistemului GUU&SD, astfel cum se menționează la articolul 17 alineatul (1) litera (a), prin conectarea cu sistemele de gestionare a identității și accesului ale statelor membre și ale UE prevăzute la articolul 27.

Articolul 27

Sistemul de gestionare a administrației

Comisia instituie sistemul de gestionare a administrației pentru a gestiona autentificarea și autorizarea, precum și datele de identificare ale declaranților care raportează informații și ale altor persoane, cu scopul de a permite accesul la sistemele electronice.

Articolul 28

Sistemele de gestionare a identității și accesului ale statelor membre

Statele membre instituie un sistem de gestionare a identității și accesului sau utilizează sistemele existente pentru a asigura:

| (a) | o înregistrare și o stocare securizată a datelor de identificare ale declaranților care raportează informații și ale altor persoane; |
| --- | --- |

(a)

o înregistrare și o stocare securizată a datelor de identificare ale declaranților care raportează informații și ale altor persoane;

| (b) | un schimb securizat al datelor de identificare semnate și criptate ale declaranților care raportează informații și ale altor persoane. |
| --- | --- |

(b)

un schimb securizat al datelor de identificare semnate și criptate ale declaranților care raportează informații și ale altor persoane.

SECȚIUNEA 3

Funcționarea sistemelor electronice și formarea în utilizarea acestora

Articolul 29

Dezvoltarea, testarea, instalarea și gestionarea sistemelor electronice

(1)   Componentele comune ale registrului tranzitoriu CBAM sunt dezvoltate, testate, instalate și gestionate de către Comisie și pot fi testate de statele membre. Autoritatea competentă a statului membru în care este stabilit declarantul care raportează informații comunică Comisiei deciziile privind penalitățile, împreună cu rezultatul procesului respectiv, prin sisteme electronice dezvoltate la nivel național legate de asigurarea respectării dispozițiilor și de penalități sau prin alte mijloace.

(2)   Comisia elaborează și menține specificațiile comune ale interfețelor cu componentele sistemelor electronice dezvoltate la nivel național, în strânsă cooperare cu statele membre.

(3)   După caz, Comisia definește, în strânsă cooperare cu statele membre, specificații tehnice comune care vor fi revizuite de statele membre, în vederea implementării lor în timp util. Statele membre și, după caz, Comisia participă la dezvoltarea și instalarea sistemelor. De asemenea, Comisia și statele membre colaborează cu declaranții care raportează informații și cu alte părți interesate.

Articolul 30

Întreținerea și modificările aduse sistemelor electronice

(1)   Comisia efectuează întreținerea componentelor comune, iar statele membre efectuează întreținerea componentelor naționale.

(2)   Comisia asigură funcționarea neîntreruptă a sistemelor electronice.

(3)   Comisia poate modifica componentele comune ale sistemelor electronice pentru a corecta defecțiuni, a adăuga noi funcționalități sau a le modifica pe cele existente.

(4)   Comisia informează statele membre cu privire la modificările și actualizările componentelor comune.

(5)   Comisia face publice informațiile referitoare la modificările și actualizările sistemelor electronice stabilite la alineatele (3) și (4).

Articolul 31

Avaria temporară a sistemelor electronice

(1)   În cazul unei avarii temporare a registrului tranzitoriu CBAM, declaranții care raportează informații și alte persoane prezintă informațiile necesare îndeplinirii formalităților obligatorii prin mijloacele stabilite de Comisie, inclusiv prin mijloace care nu presupun tehnici de prelucrare electronică a datelor.

(2)   Comisia informează statele membre și declaranții care raportează informații cu privire la orice indisponibilitate a sistemelor electronice ca urmare a unei avarii temporare.

(3)   Comisia elaborează un plan de asigurare a continuității activității CBAM care este ulterior convenit între statele membre și Comisie. În cazul unei avarii temporare a registrului tranzitoriu CBAM, Comisia evaluează condițiile de activare a acestuia.

Articolul 32

Sprijin pentru formare în domeniul utilizării și funcționării componentelor comune

Comisia sprijină statele membre prin furnizarea de materiale de formare adecvate referitoare la utilizarea și funcționarea componentelor comune ale sistemelor electronice.

SECȚIUNEA 4

Protecția datelor, gestionarea datelor, dreptul de proprietate asupra sistemelor electronice și securitatea acestora

Articolul 33

Protecția datelor cu caracter personal

(1)   Datele cu caracter personal înregistrate în registrul tranzitoriu CBAM și în componentele sistemelor electronice dezvoltate la nivel național se prelucrează în scopul punerii în aplicare a Regulamentului (UE) 2023/956, având în vedere obiectivele specifice ale bazelor de date respective, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament. Scopurile în care ar putea fi prelucrate datele cu caracter personal sunt următoarele:

| (a) | scopuri de autentificare și gestionarea accesului; |
| --- | --- |

(a)

scopuri de autentificare și gestionarea accesului;

| (b) | monitorizarea, verificarea și revizuirea rapoartelor CBAM; |
| --- | --- |

(b)

monitorizarea, verificarea și revizuirea rapoartelor CBAM;

| (c) | comunicare și notificări; |
| --- | --- |

(c)

comunicare și notificări;

| (d) | conformitate și proceduri judiciare; |
| --- | --- |

(d)

conformitate și proceduri judiciare;

| (e) | funcționarea infrastructurii informatice, inclusiv interoperabilitatea cu sistemele descentralizate în temeiul prezentului regulament; |
| --- | --- |

(e)

funcționarea infrastructurii informatice, inclusiv interoperabilitatea cu sistemele descentralizate în temeiul prezentului regulament;

| (f) | statistici și examinarea funcționării Regulamentul (UE) 2023/956 și a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(f)

statistici și examinarea funcționării Regulamentul (UE) 2023/956 și a prezentului regulament.

(2)   Autoritățile naționale de supraveghere ale statelor membre în domeniul protecției datelor cu caracter personal și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor cooperează, în conformitate cu articolul 62 din Regulamentul (UE) 2018/1725, pentru a asigura o supraveghere coordonată a prelucrării datelor cu caracter personal înregistrate în registrul tranzitoriu CBAM și în componentele sistemelor electronice dezvoltate la nivel național.

(3)   Dispozițiile prezentului articol nu aduc atingere dreptului la rectificarea datelor cu caracter personal în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) 2016/679.

Articolul 34

Limitarea accesului la date și a prelucrării datelor

(1)   Datele înregistrate în registrul tranzitoriu CBAM de către un declarant care raportează informații pot fi accesate sau prelucrate în alt mod de către declarantul care raportează informații respectiv. De asemenea, datele respective pot fi accesate și prelucrate în alt mod de către Comisie și autoritățile competente.

(2)   Dacă se identifică incidente și probleme în cadrul proceselor operaționale în cadrul furnizării serviciilor sistemelor pentru care Comisia acționează în calitate de persoană împuternicită de operator, Comisia poate avea acces la date în cadrul proceselor respective numai în scopul soluționării unui incident sau a unei probleme înregistrate. Comisia asigură confidențialitatea acestor date.

Articolul 35

Dreptul de proprietate asupra sistemului

Comisia este proprietarul de sistem pentru registrul tranzitoriu CBAM.

Articolul 36

Securitatea sistemului

(1)   Comisia asigură securitatea registrului tranzitoriu CBAM.

(2)   În acest scop, Comisia și statele membre iau măsurile necesare:

| (a) | pentru a împiedica orice persoană neautorizată să acceseze instalațiile utilizate la prelucrarea datelor; |
| --- | --- |

(a)

pentru a împiedica orice persoană neautorizată să acceseze instalațiile utilizate la prelucrarea datelor;

| (b) | pentru a împiedica introducerea de date, precum și orice fel de consultare, modificare sau ștergere a datelor de către persoane neautorizate; |
| --- | --- |

(b)

pentru a împiedica introducerea de date, precum și orice fel de consultare, modificare sau ștergere a datelor de către persoane neautorizate;

| (c) | pentru a detecta oricare dintre activitățile menționate la literele (a) și (b). |
| --- | --- |

(c)

pentru a detecta oricare dintre activitățile menționate la literele (a) și (b).

(3)   Comisia și statele membre se informează reciproc cu privire la orice activitate care ar putea provoca o încălcare sau o suspiciune de încălcare a securității registrului tranzitoriu CBAM.

(4)   Comisia și statele membre stabilesc planuri de securitate pentru registrul tranzitoriu CBAM.

Articolul 37

Operatorul registrului tranzitoriu CBAM

În ceea ce privește registrul tranzitoriu CBAM și prelucrarea datelor cu caracter personal, Comisia și statele membre acționează în calitate de operatori asociați, astfel cum sunt definiți la articolul 4 punctul 7 din Regulamentul (UE) 2016/679 și la articolul 3 punctul 8 din Regulamentul (UE) 2018/1725.

Articolul 38

Perioada de păstrare a datelor

(1)   Pentru a atinge obiectivele urmărite în temeiul prezentului regulament și al Regulamentului (UE) 2023/956, în special al articolului 30, perioada de păstrare a datelor din registrul tranzitoriu CBAM este limitată la 5 ani de la primirea raportului CBAM.

(2)   Fără a aduce atingere alineatului (1), în cazul în care a fost introdusă o cale de atac sau în cazul în care au început proceduri judiciare care implică date stocate în registrul tranzitoriu CBAM, datele respective se păstrează până la încheierea procedurii căii de atac sau a procedurilor judiciare și se utilizează exclusiv în scopurile procedurii căii de atac sau ale procedurilor judiciare menționate.

Articolul 39

Evaluarea sistemelor electronice

Comisia și statele membre efectuează evaluări ale componentelor de care sunt responsabile și, în special, analizează securitatea și integritatea componentelor respective și confidențialitatea datelor prelucrate în cadrul acestor componente.

Comisia și statele membre se informează reciproc cu privire la rezultatele evaluărilor respective.

Articolul 40

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 august 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 130, 16.5.2023, p. 52.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2066 al Comisiei din 19 decembrie 2018 privind monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră în temeiul Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 601/2012 al Comisiei (JO L 334, 31.12.2018, p. 1).

2

(3)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

3

(4)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unei scheme de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

6

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1070 al Comisiei din 1 iunie 2023 privind modalitățile tehnice pentru dezvoltarea, întreținerea și utilizarea sistemelor electronice destinate schimbului și stocării de informații în temeiul Regulamentului (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 143, 2.6.2023, p. 65).

7

(8)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/2151 a Comisiei din 13 decembrie 2019 de stabilire a programului de lucru referitor la dezvoltarea și instalarea sistemelor electronice prevăzute în Codul vamal al Uniunii (JO L 325, 16.12.2019, p. 168).

8

(9)  Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (TARIC) (JO L 256, 7.9.1987, p. 1).

9

(10)  Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 269, 10.10.2013, p. 1).

10

(11)  Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei din 28 iulie 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele detaliate ale anumitor dispoziții ale Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 1).

11

---

ANEXA I

Informații care trebuie prezentate în rapoartele CBAM

Atunci când prezintă raportul CBAM, declarantul care raportează informații respectă structura raportului CBAM menționată în tabelul 1 din prezenta anexă și furnizată în registrul tranzitoriu CBAM și include informațiile detaliate enumerate în tabelul 2 din prezenta anexă.

Tabelul 1

Structura raportului CBAM

| Raport CBAM |
| --- |
| Data emiterii raportului |
| Codul de identificare al proiectului de raport |
| Codul de identificare al raportului |
| Perioada de raportare |
| Anul |
| --Declarantul care raportează informații |
| ----Adresa |
| --Reprezentant (*1) |
| ----Adresa |
| --Importator (*1) |
| ----Adresa |
| --Autoritate competentă |
| --Semnături |
| ----Confirmarea raportului |
| ----Tipul metodologiei de raportare aplicabile |
| --Observații |
| --Mărfuri CBAM importate |
| Numărul articolului de mărfuri |
| ----Reprezentant (*1) |
| ------Adresa |
| ----Importator (*1) |
| ------Adresa |
| ----Codul mărfii |
| Codul subrubricii din Sistemul armonizat |
| Codul din Nomenclatura combinată |
| ------Detalii privind marfa |
| ----Țara de origine |
| ----Cantitatea importată per regim vamal |
| ------Regimul |
| --------Informații privind perfecționarea activă |
| ------Zona de import |
| ------Unitatea de măsură a mărfurilor (per regim) |
| ------Unitatea de măsură a mărfurilor (perfecționare activă) |
| ------Referințe speciale pentru mărfuri |
| ----Unitatea de măsură a mărfurilor (importate) |
| ----Emisiile totale ale mărfurilor importate |
| ----Documente justificative (pentru mărfuri) |
| ------Fișiere anexate |
| ----Observații |
| ----Emisiile mărfurilor CBAM |
| Numărul secvențial al emisiilor |
| Țara de producție |
| ------Denumirea comercială a instalației |
| --------Adresa |
| --------Date de contact |
| ------Instalația |
| --------Adresa |
| ------Unitatea de măsură a mărfurilor (produse) |
| ------Emisiile instalației |
| ------Emisiile directe încorporate |
| ------Emisiile indirecte încorporate |
| ------Metoda de producție și parametrii de calificare |
| --------Parametrii de calificare a emisiilor directe |
| --------Parametrii de calificare a emisiilor indirecte |
| ------Documente justificative (pentru definirea emisiilor) |
| --------Fișiere anexate |
| ------Prețul carbonului datorat |
| --------Mărfuri vizate de prețul carbonului datorat |
| ----------Unitatea de măsură a mărfurilor (vizate) |
| ------Observații |

Raport CBAM

Data emiterii raportului

Codul de identificare al proiectului de raport

Codul de identificare al raportului

Perioada de raportare

Anul

--Declarantul care raportează informații

----Adresa

--Reprezentant (*1)

----Adresa

--Importator (*1)

----Adresa

--Autoritate competentă

--Semnături

----Confirmarea raportului

----Tipul metodologiei de raportare aplicabile

--Observații

--Mărfuri CBAM importate

Numărul articolului de mărfuri

----Reprezentant (*1)

------Adresa

----Importator (*1)

------Adresa

----Codul mărfii

Codul subrubricii din Sistemul armonizat

Codul din Nomenclatura combinată

------Detalii privind marfa

----Țara de origine

----Cantitatea importată per regim vamal

------Regimul

--------Informații privind perfecționarea activă

------Zona de import

------Unitatea de măsură a mărfurilor (per regim)

------Unitatea de măsură a mărfurilor (perfecționare activă)

------Referințe speciale pentru mărfuri

----Unitatea de măsură a mărfurilor (importate)

----Emisiile totale ale mărfurilor importate

----Documente justificative (pentru mărfuri)

------Fișiere anexate

----Observații

----Emisiile mărfurilor CBAM

Numărul secvențial al emisiilor

Țara de producție

------Denumirea comercială a instalației

--------Adresa

--------Date de contact

------Instalația

--------Adresa

------Unitatea de măsură a mărfurilor (produse)

------Emisiile instalației

------Emisiile directe încorporate

------Emisiile indirecte încorporate

------Metoda de producție și parametrii de calificare

--------Parametrii de calificare a emisiilor directe

--------Parametrii de calificare a emisiilor indirecte

------Documente justificative (pentru definirea emisiilor)

--------Fișiere anexate

------Prețul carbonului datorat

--------Mărfuri vizate de prețul carbonului datorat

----------Unitatea de măsură a mărfurilor (vizate)

------Observații

Tabelul 2

Cerințe detaliate privind informațiile din raportul CBAM

| Raport CBAM |
| --- |
| Data emiterii raportului |
| Codul de identificare al proiectului de raport |
| Codul de identificare al raportului |
| Perioada de raportare |
| Anul |
| Total mărfuri importate |
| Emisii totale |
| --Declarantul care raportează informații |
| Codul de identificare |
| Numele |
| Rolul |
| ----Adresa |
| Statul membru de stabilire |
| Subdiviziunea |
| Orașul |
| Strada |
| Rând suplimentar pentru stradă |
| Numărul |
| Codul poștal |
| Căsuța poștală |
| --Reprezentant (*2) |
| Codul de identificare |
| Numele |
| ----Adresa |
| Statul membru de stabilire |
| Subdiviziunea |
| Orașul |
| Strada |
| Rând suplimentar pentru stradă |
| Numărul |
| Codul poștal |
| Căsuța poștală |
| --Importator (*2) |
| Codul de identificare |
| Numele |
| ----Adresa |
| Statul membru sau țara de stabilire |
| Subdiviziunea |
| Orașul |
| Strada |
| Rând suplimentar pentru stradă |
| Numărul |
| Codul poștal |
| Căsuța poștală |
| --Autoritate competentă |
| Nr. de referință |
| --Semnături |
| ----Confirmarea raportului |
| Confirmarea datelor generale ale raportului |
| Confirmarea utilizării datelor |
| Data semnării |
| Locul semnării |
| Semnătura |
| Funcția persoanei semnatare |
| ----Tipul metodologiei de raportare aplicabile |
| Altă metodologie de raportare aplicabilă |
| --Observații |
| Informații suplimentare |
| --Mărfuri CBAM importate |
| Numărul articolului de mărfuri |
| ----Reprezentant (*2) |
| Codul de identificare |
| Numele |
| ------Adresa |
| Statul membru de stabilire |
| Subdiviziunea |
| Orașul |
| Strada |
| Rând suplimentar pentru stradă |
| Numărul |
| Codul poștal |
| Căsuța poștală |
| ----Importator (*2) |
| Codul de identificare |
| Numele |
| ------Adresa |
| Statul membru sau țara de stabilire |
| Subdiviziunea |
| Orașul |
| Strada |
| Rând suplimentar pentru stradă |
| Numărul |
| Codul poștal |
| Căsuța poștală |
| ----Codul mărfii |
| Codul subrubricii din Sistemul armonizat |
| Codul din Nomenclatura combinată |
| ------Detalii privind marfa |
| Descrierea mărfurilor |
| ----Țara de origine |
| Codul țării |
| -----Cantitatea importată per regim vamal |
| Numărul secvențial |
| ------Regimul |
| Regimul solicitat |
| Regimul anterior |
| Informații privind perfecționarea activă |
| Statul membru care autorizează perfecționarea activă |
| Derogare de la decontul de încheiere a perfecționării active |
| Autorizație |
| Începerea perioadei de globalizare |
| Încheierea perioadei de globalizare |
| Termenul de prezentare a decontului de încheiere |
| ------Zona de import |
| Zona de import |
| ------Unitatea de măsură a mărfurilor (per regim) |
| Masa netă |
| Unități suplimentare |
| Tipul unității de măsură |
| ------Unitatea de măsură a mărfurilor (perfecționare activă) |
| Masa netă |
| Unități suplimentare |
| Tipul unității de măsură |
| ------Referințe speciale pentru mărfuri |
| Informații suplimentare |
| ----Unitatea de măsură a mărfurilor (importate) |
| Masa netă |
| Unități suplimentare |
| Tipul unității de măsură |
| ----Emisiile totale ale mărfurilor importate |
| Emisiile mărfurilor pe unitate de produs |
| Emisiile totale ale mărfurilor |
| Emisiile directe ale mărfurilor |
| Emisiile indirecte ale mărfurilor |
| Tipul unității de măsură a emisiilor |
| ----Documente justificative (pentru mărfuri) |
| Numărul secvențial |
| Tipul |
| Țara care a eliberat documentul |
| Nr. de referință |
| Numărul de linie al articolului în document |
| Numele autorității emitente |
| Data de începere a valabilității |
| Data de încetare a valabilității |
| Descriere |
| ------Fișiere anexate |
| Denumire fișier |
| Resurse universale identificate |
| Extensii multifuncționale specifice poștei electronice pe internet (Multipurpose internet Mail Extensions) |
| Obiect binar inclus |
| ----Observații |
| Informații suplimentare |
| ----Emisiile mărfurilor CBAM |
| Numărul secvențial al emisiilor |
| Țara de producție |
| ------Denumirea comercială a instalației |
| Codul de identificare al operatorului |
| Denumirea operatorului |
| --------Adresa |
| Codul țării |
| Subdiviziunea |
| Orașul |
| Strada |
| Rând suplimentar pentru stradă |
| Numărul |
| Codul poștal |
| Căsuța poștală |
| --------Date de contact |
| Numele |
| Numărul de telefon |
| Adresa de e-mail |
| ------Instalația |
| Codul de identificare al instalației |
| Denumirea instalației |
| Activitatea economică |
| --------Adresa |
| Țara de stabilire |
| Subdiviziunea |
| Orașul |
| Strada |
| Rând suplimentar pentru stradă |
| Numărul |
| Codul poștal |
| Căsuța poștală |
| Numărul pacelei sau al lotului |
| UN/LOCODE |
| Latitudine |
| Longitudine |
| Tipul coordonatelor |
| ------Unitatea de măsură a mărfurilor (produse) |
| Masa netă |
| Unități suplimentare |
| Tipul unității de măsură |
| ------Emisiile instalației |
| Emisiile totale ale instalației |
| Emisiile directe ale instalației |
| Emisiile indirecte ale instalației |
| Tipul unității de măsură a emisiilor |
| ------Emisiile directe încorporate |
| Tipul determinării |
| Tipul determinării (energie electrică) |
| Tipul metodologiei de raportare aplicabile |
| Metodologia de raportare aplicabilă |
| Emisii specifice (directe) încorporate |
| Indicarea altor surse |
| Sursa factorului de emisie (în cazul energiei electrice) |
| Factor de emisie |
| Energie electrică importată |
| Totalul emisiilor încorporate în energia electrică importată |
| Tipul unității de măsură |
| Valoarea sursei factorului de emisie |
| Justificare |
| Îndeplinirea condiționalității |
| ------Emisiile indirecte încorporate |
| Tipul determinării |
| Sursa factorului de emisie |
| Factor de emisie |
| Emisii specifice (indirecte) încorporate |
| Tipul unității de măsură |
| Energia electrică consumată |
| Sursa de energie electrică |
| Valoarea sursei factorului de emisie |
| ------Metoda de producție și parametrii de calificare |
| Numărul secvențial |
| Codul de identificare al metodei |
| Denumirea metodei |
| Numărul de identificare al combinatului siderurgic specific |
| Informații suplimentare |
| --------Parametrii de calificare a emisiilor directe |
| Numărul secvențial |
| Numărul ID al parametrului |
| Denumirea parametrului |
| Descriere |
| Tipul valorii parametrului |
| Valoarea parametrului |
| Informații suplimentare |
| --------Parametrii de calificare a emisiilor indirecte |
| Numărul secvențial |
| Numărul ID al parametrului |
| Denumirea parametrului |
| Descriere |
| Tipul valorii parametrului |
| Valoarea parametrului |
| Informații suplimentare |
| ------Documente justificative (pentru definirea emisiilor) |
| Numărul secvențial |
| Tipul documentului privind emisiile |
| Țara care a eliberat documentul |
| Nr. de referință |
| Numărul de linie al articolului în document |
| Numele autorității emitente |
| Data de începere a valabilității |
| Data de încetare a valabilității |
| Descriere |
| --------Fișiere anexate |
| Denumire fișier |
| Resurse universale identificate |
| Extensii multifuncționale specifice poștei electronice pe internet (Multipurpose internet Mail Extensions) |
| Obiect binar inclus |
| ------Prețul carbonului datorat |
| Numărul secvențial |
| Tipul de instrument |
| Descrierea și indicarea actului juridic |
| Cuantumul prețului carbonului datorat |
| Moneda |
| Cursul de schimb |
| Cuantumul (EUR) |
| Codul țării |
| --------Mărfuri vizate de prețul carbonului datorat |
| Numărul secvențial |
| Tipul de produs vizat |
| Codul NC al mărfurilor vizate |
| Cantitatea de emisii vizate |
| Cantitatea vizată de alocări gratuite, de orice reducere sau altă formă de compensare |
| Informații suplimentare |
| Alte informații |
| ----------Unitatea de măsură a mărfurilor (vizate) |
| Masa netă |
| Unități suplimentare |
| Tipul unității de măsură |
| ------Observații |
| Numărul secvențial |
| Informații suplimentare |

Raport CBAM

Data emiterii raportului

Codul de identificare al proiectului de raport

Codul de identificare al raportului

Perioada de raportare

Anul

Total mărfuri importate

Emisii totale

--Declarantul care raportează informații

Codul de identificare

Numele

Rolul

----Adresa

Statul membru de stabilire

Subdiviziunea

Orașul

Strada

Rând suplimentar pentru stradă

Numărul

Codul poștal

Căsuța poștală

--Reprezentant (*2)

Codul de identificare

Numele

----Adresa

Statul membru de stabilire

Subdiviziunea

Orașul

Strada

Rând suplimentar pentru stradă

Numărul

Codul poștal

Căsuța poștală

--Importator (*2)

Codul de identificare

Numele

----Adresa

Statul membru sau țara de stabilire

Subdiviziunea

Orașul

Strada

Rând suplimentar pentru stradă

Numărul

Codul poștal

Căsuța poștală

--Autoritate competentă

Nr. de referință

--Semnături

----Confirmarea raportului

Confirmarea datelor generale ale raportului

Confirmarea utilizării datelor

Data semnării

Locul semnării

Semnătura

Funcția persoanei semnatare

----Tipul metodologiei de raportare aplicabile

Altă metodologie de raportare aplicabilă

--Observații

Informații suplimentare

--Mărfuri CBAM importate

Numărul articolului de mărfuri

----Reprezentant (*2)

Codul de identificare

Numele

------Adresa

Statul membru de stabilire

Subdiviziunea

Orașul

Strada

Rând suplimentar pentru stradă

Numărul

Codul poștal

Căsuța poștală

----Importator (*2)

Codul de identificare

Numele

------Adresa

Statul membru sau țara de stabilire

Subdiviziunea

Orașul

Strada

Rând suplimentar pentru stradă

Numărul

Codul poștal

Căsuța poștală

----Codul mărfii

Codul subrubricii din Sistemul armonizat

Codul din Nomenclatura combinată

------Detalii privind marfa

Descrierea mărfurilor

----Țara de origine

Codul țării

-----Cantitatea importată per regim vamal

Numărul secvențial

------Regimul

Regimul solicitat

Regimul anterior

Informații privind perfecționarea activă

Statul membru care autorizează perfecționarea activă

Derogare de la decontul de încheiere a perfecționării active

Autorizație

Începerea perioadei de globalizare

Încheierea perioadei de globalizare

Termenul de prezentare a decontului de încheiere

------Zona de import

Zona de import

------Unitatea de măsură a mărfurilor (per regim)

Masa netă

Unități suplimentare

Tipul unității de măsură

------Unitatea de măsură a mărfurilor (perfecționare activă)

Masa netă

Unități suplimentare

Tipul unității de măsură

------Referințe speciale pentru mărfuri

Informații suplimentare

----Unitatea de măsură a mărfurilor (importate)

Masa netă

Unități suplimentare

Tipul unității de măsură

----Emisiile totale ale mărfurilor importate

Emisiile mărfurilor pe unitate de produs

Emisiile totale ale mărfurilor

Emisiile directe ale mărfurilor

Emisiile indirecte ale mărfurilor

Tipul unității de măsură a emisiilor

----Documente justificative (pentru mărfuri)

Numărul secvențial

Tipul

Țara care a eliberat documentul

Nr. de referință

Numărul de linie al articolului în document

Numele autorității emitente

Data de începere a valabilității

Data de încetare a valabilității

Descriere

------Fișiere anexate

Denumire fișier

Resurse universale identificate

Extensii multifuncționale specifice poștei electronice pe internet (Multipurpose internet Mail Extensions)

Obiect binar inclus

----Observații

Informații suplimentare

----Emisiile mărfurilor CBAM

Numărul secvențial al emisiilor

Țara de producție

------Denumirea comercială a instalației

Codul de identificare al operatorului

Denumirea operatorului

--------Adresa

Codul țării

Subdiviziunea

Orașul

Strada

Rând suplimentar pentru stradă

Numărul

Codul poștal

Căsuța poștală

--------Date de contact

Numele

Numărul de telefon

Adresa de e-mail

------Instalația

Codul de identificare al instalației

Denumirea instalației

Activitatea economică

--------Adresa

Țara de stabilire

Subdiviziunea

Orașul

Strada

Rând suplimentar pentru stradă

Numărul

Codul poștal

Căsuța poștală

Numărul pacelei sau al lotului

UN/LOCODE

Latitudine

Longitudine

Tipul coordonatelor

------Unitatea de măsură a mărfurilor (produse)

Masa netă

Unități suplimentare

Tipul unității de măsură

------Emisiile instalației

Emisiile totale ale instalației

Emisiile directe ale instalației

Emisiile indirecte ale instalației

Tipul unității de măsură a emisiilor

------Emisiile directe încorporate

Tipul determinării

Tipul determinării (energie electrică)

Tipul metodologiei de raportare aplicabile

Metodologia de raportare aplicabilă

Emisii specifice (directe) încorporate

Indicarea altor surse

Sursa factorului de emisie (în cazul energiei electrice)

Factor de emisie

Energie electrică importată

Totalul emisiilor încorporate în energia electrică importată

Tipul unității de măsură

Valoarea sursei factorului de emisie

Justificare

Îndeplinirea condiționalității

------Emisiile indirecte încorporate

Tipul determinării

Sursa factorului de emisie

Factor de emisie

Emisii specifice (indirecte) încorporate

Tipul unității de măsură

Energia electrică consumată

Sursa de energie electrică

Valoarea sursei factorului de emisie

------Metoda de producție și parametrii de calificare

Numărul secvențial

Codul de identificare al metodei

Denumirea metodei

Numărul de identificare al combinatului siderurgic specific

Informații suplimentare

--------Parametrii de calificare a emisiilor directe

Numărul secvențial

Numărul ID al parametrului

Denumirea parametrului

Descriere

Tipul valorii parametrului

Valoarea parametrului

Informații suplimentare

--------Parametrii de calificare a emisiilor indirecte

Numărul secvențial

Numărul ID al parametrului

Denumirea parametrului

Descriere

Tipul valorii parametrului

Valoarea parametrului

Informații suplimentare

------Documente justificative (pentru definirea emisiilor)

Numărul secvențial

Tipul documentului privind emisiile

Țara care a eliberat documentul

Nr. de referință

Numărul de linie al articolului în document

Numele autorității emitente

Data de începere a valabilității

Data de încetare a valabilității

Descriere

--------Fișiere anexate

Denumire fișier

Resurse universale identificate

Extensii multifuncționale specifice poștei electronice pe internet (Multipurpose internet Mail Extensions)

Obiect binar inclus

------Prețul carbonului datorat

Numărul secvențial

Tipul de instrument

Descrierea și indicarea actului juridic

Cuantumul prețului carbonului datorat

Moneda

Cursul de schimb

Cuantumul (EUR)

Codul țării

--------Mărfuri vizate de prețul carbonului datorat

Numărul secvențial

Tipul de produs vizat

Codul NC al mărfurilor vizate

Cantitatea de emisii vizate

Cantitatea vizată de alocări gratuite, de orice reducere sau altă formă de compensare

Informații suplimentare

Alte informații

----------Unitatea de măsură a mărfurilor (vizate)

Masa netă

Unități suplimentare

Tipul unității de măsură

------Observații

Numărul secvențial

Informații suplimentare

---

(*1)  
  Notă: Reprezentantul/importatorul se înregistrează fie la nivel de raport CBAM, fie la nivel de mărfuri CBAM importate, în funcție de existența aceluiași reprezentant/importator sau a unuia diferit în legătură cu mărfurile CBAM importate.

(*2)  
  Notă: Reprezentantul/importatorul se înregistrează fie la nivel de raport CBAM, fie la nivel de mărfuri CBAM importate, în funcție de existența aceluiași reprezentant/importator sau a unuia diferit în legătură cu mărfurile CBAM importate.

---

ANEXA II

Definiții și variante tehnologice pentru mărfuri

1.   DEFINIȚII

În sensul prezentei anexe și al anexelor III, IV și VIII-IX, se aplică următoarele definiții:

| 0. | „date privind activitatea” înseamnă cantitatea de combustibili sau de materiale consumate sau produse de un proces relevant pentru metodologia bazată pe calcul, exprimată în terajouli, în tone dacă este vorba de masă sau (în cazul gazelor) în volum în metri cubi normali, după caz; |
| --- | --- |

0.

„date privind activitatea” înseamnă cantitatea de combustibili sau de materiale consumate sau produse de un proces relevant pentru metodologia bazată pe calcul, exprimată în terajouli, în tone dacă este vorba de masă sau (în cazul gazelor) în volum în metri cubi normali, după caz;

| 1. | „nivel de activitate” înseamnă cantitatea de mărfuri produse (exprimată în MWh în cazul energiei electrice sau în tone în cazul altor tipuri de mărfuri) în limitele unui proces de producție; |
| --- | --- |

1.

„nivel de activitate” înseamnă cantitatea de mărfuri produse (exprimată în MWh în cazul energiei electrice sau în tone în cazul altor tipuri de mărfuri) în limitele unui proces de producție;

| 2. | „perioadă de raportare” înseamnă o perioadă pe care operatorul unei instalații a ales să o utilizeze ca referință pentru determinarea emisiilor încorporate; |
| --- | --- |

2.

„perioadă de raportare” înseamnă o perioadă pe care operatorul unei instalații a ales să o utilizeze ca referință pentru determinarea emisiilor încorporate;

| 3. | „flux-sursă” înseamnă oricare dintre următoarele:






  (a) | un tip anume de combustibil, de materie primă sau de produs care, ca urmare a consumării sau a producerii sale, generează emisii de gaze cu efect de seră relevante la una sau mai multe surse de emisii; |
| --- | --- | --- |

3.

„flux-sursă” înseamnă oricare dintre următoarele:

(a)

un tip anume de combustibil, de materie primă sau de produs care, ca urmare a consumării sau a producerii sale, generează emisii de gaze cu efect de seră relevante la una sau mai multe surse de emisii;

| (b) | un tip anume de combustibil, de materie primă sau de produs care conține carbon și care este inclus în calculul emisiilor de gaze cu efect de seră utilizând metoda bilanțului masic; |
| --- | --- |

(b)

un tip anume de combustibil, de materie primă sau de produs care conține carbon și care este inclus în calculul emisiilor de gaze cu efect de seră utilizând metoda bilanțului masic;

| 4. | „sursă de emisii” înseamnă o parte identificabilă distinctă dintr-o instalație sau un proces din cadrul unei instalații care generează emisii de gaze cu efect de seră relevante; |
| --- | --- |

4.

„sursă de emisii” înseamnă o parte identificabilă distinctă dintr-o instalație sau un proces din cadrul unei instalații care generează emisii de gaze cu efect de seră relevante;

| 5. | „incertitudine” înseamnă un parametru, asociat rezultatului determinării unei cantități, care caracterizează dispersia valorilor care ar putea fi atribuite, în mod logic, cantității în cauză, incluzând efectele factorilor sistematici, precum și ale factorilor aleatorii, exprimat în procente, și descrie un interval de încredere situat în jurul valorii medii care cuprinde 95 % din valorile estimate, luând în considerare orice asimetrie a distribuției valorilor; |
| --- | --- |

5.

„incertitudine” înseamnă un parametru, asociat rezultatului determinării unei cantități, care caracterizează dispersia valorilor care ar putea fi atribuite, în mod logic, cantității în cauză, incluzând efectele factorilor sistematici, precum și ale factorilor aleatorii, exprimat în procente, și descrie un interval de încredere situat în jurul valorii medii care cuprinde 95 % din valorile estimate, luând în considerare orice asimetrie a distribuției valorilor;

| 6. | „parametri de calcul” înseamnă puterea calorifică netă, factorul de emisie, factorul de emisie preliminar, factorul de oxidare, factorul de conversie, conținutul de carbon sau fracțiunea de biomasă; |
| --- | --- |

6.

„parametri de calcul” înseamnă puterea calorifică netă, factorul de emisie, factorul de emisie preliminar, factorul de oxidare, factorul de conversie, conținutul de carbon sau fracțiunea de biomasă;

| 7. | „emisii de ardere” înseamnă emisiile de gaze cu efect de seră care au loc în timpul reacției exoterme a unui combustibil cu oxigenul; |
| --- | --- |

7.

„emisii de ardere” înseamnă emisiile de gaze cu efect de seră care au loc în timpul reacției exoterme a unui combustibil cu oxigenul;

| 8. | „factor de emisie” înseamnă rata medie de emisii a unui gaz cu efect de seră raportată la datele privind activitatea ale unui flux-sursă, presupunând că oxidarea este completă în cazul arderii și conversia este integrală pentru toate celelalte reacții chimice; |
| --- | --- |

8.

„factor de emisie” înseamnă rata medie de emisii a unui gaz cu efect de seră raportată la datele privind activitatea ale unui flux-sursă, presupunând că oxidarea este completă în cazul arderii și conversia este integrală pentru toate celelalte reacții chimice;

| 9. | „factor de oxidare” înseamnă raportul dintre carbonul oxidat în CO2 ca urmare a arderii și carbonul total conținut în combustibil, exprimat ca fracție, considerând monoxidul de carbon (CO) emis în atmosferă drept cantitatea molară echivalentă a CO2; |
| --- | --- |

9.

„factor de oxidare” înseamnă raportul dintre carbonul oxidat în CO2 ca urmare a arderii și carbonul total conținut în combustibil, exprimat ca fracție, considerând monoxidul de carbon (CO) emis în atmosferă drept cantitatea molară echivalentă a CO2;

| 10. | „factor de conversie” înseamnă raportul dintre carbonul emis sub formă de CO2 și carbonul total conținut în fluxul-sursă înainte ca procesul de emisie să aibă loc, exprimat ca fracție, considerând monoxidul de carbon (CO) emis în atmosferă drept cantitatea molară echivalentă a CO2; |
| --- | --- |

10.

„factor de conversie” înseamnă raportul dintre carbonul emis sub formă de CO2 și carbonul total conținut în fluxul-sursă înainte ca procesul de emisie să aibă loc, exprimat ca fracție, considerând monoxidul de carbon (CO) emis în atmosferă drept cantitatea molară echivalentă a CO2;

| 11. | „precizie” înseamnă gradul de apropiere dintre rezultatul unei măsurători și valoarea reală a cantității în cauză sau o valoare de referință determinată empiric, folosind materiale de calibrare și metode de standardizare acceptate la nivel internațional și trasabile, luând în considerare atât factorii accidentali, cât și pe cei sistematici; |
| --- | --- |

11.

„precizie” înseamnă gradul de apropiere dintre rezultatul unei măsurători și valoarea reală a cantității în cauză sau o valoare de referință determinată empiric, folosind materiale de calibrare și metode de standardizare acceptate la nivel internațional și trasabile, luând în considerare atât factorii accidentali, cât și pe cei sistematici;

| 12. | „calibrare” înseamnă setul de operații care stabilește, în condiții date, relațiile dintre valorile indicate de un instrument de măsurare sau un sistem de măsurare sau valorile reprezentate de o unitate de măsură materializată sau de un material de referință și valorile corespunzătoare ale unei cantități care decurge dintr-un standard de referință; |
| --- | --- |

12.

„calibrare” înseamnă setul de operații care stabilește, în condiții date, relațiile dintre valorile indicate de un instrument de măsurare sau un sistem de măsurare sau valorile reprezentate de o unitate de măsură materializată sau de un material de referință și valorile corespunzătoare ale unei cantități care decurge dintr-un standard de referință;

| 13. | „prudent” înseamnă definirea unui set de ipoteze de așa manieră încât să se asigure evitarea oricărei subestimări a emisiilor raportate sau a oricărei supraestimări a producției de căldură, de energie electrică sau de mărfuri; |
| --- | --- |

13.

„prudent” înseamnă definirea unui set de ipoteze de așa manieră încât să se asigure evitarea oricărei subestimări a emisiilor raportate sau a oricărei supraestimări a producției de căldură, de energie electrică sau de mărfuri;

| 14. | „biomasă” înseamnă fracțiunea biodegradabilă din produse, deșeuri și reziduuri de origine biologică provenite din agricultură, inclusiv substanțe de origine vegetală și animală, silvicultură și industriile conexe, inclusiv pescuit și acvacultură, precum și fracțiunea biodegradabilă din deșeuri, inclusiv deșeuri industriale și municipale de origine biologică; |
| --- | --- |

14.

„biomasă” înseamnă fracțiunea biodegradabilă din produse, deșeuri și reziduuri de origine biologică provenite din agricultură, inclusiv substanțe de origine vegetală și animală, silvicultură și industriile conexe, inclusiv pescuit și acvacultură, precum și fracțiunea biodegradabilă din deșeuri, inclusiv deșeuri industriale și municipale de origine biologică;

| 15. | „deșeuri” înseamnă orice substanță sau obiect pe care deținătorul îl aruncă sau are intenția sau obligația să îl arunce, excluzând substanțele care au fost modificate sau contaminate intenționat pentru a corespunde acestei definiții; |
| --- | --- |

15.

„deșeuri” înseamnă orice substanță sau obiect pe care deținătorul îl aruncă sau are intenția sau obligația să îl arunce, excluzând substanțele care au fost modificate sau contaminate intenționat pentru a corespunde acestei definiții;

| 16. | „reziduu” înseamnă o substanță care nu reprezintă produsul (produsele) finit(e) pe care un proces de producție urmărește să îl (le) producă în mod direct; acesta nu constituie un obiectiv principal al procesului de producție, iar procesul de producție nu a fost modificat în mod deliberat pentru a-l produce; |
| --- | --- |

16.

„reziduu” înseamnă o substanță care nu reprezintă produsul (produsele) finit(e) pe care un proces de producție urmărește să îl (le) producă în mod direct; acesta nu constituie un obiectiv principal al procesului de producție, iar procesul de producție nu a fost modificat în mod deliberat pentru a-l produce;

| 17. | „reziduuri agricole, din acvacultură, pescuit și silvicultură” înseamnă reziduuri care sunt generate în mod direct din agricultură, din acvacultură, din pescuit și din silvicultură, fără ca această categorie de reziduuri să includă reziduurile din prelucrare sau din industriile conexe; |
| --- | --- |

17.

„reziduuri agricole, din acvacultură, pescuit și silvicultură” înseamnă reziduuri care sunt generate în mod direct din agricultură, din acvacultură, din pescuit și din silvicultură, fără ca această categorie de reziduuri să includă reziduurile din prelucrare sau din industriile conexe;

| 18. | „verificare metrologică legală” înseamnă controlul efectuat de către o autoritate publică sau de către o autoritate de reglementare cu privire la capacitatea unui instrument de măsurare de a realiza măsurători conform domeniului său de aplicare, din considerente de interes public, sănătate publică, ordine și siguranță publică, protecție a mediului, colectare a taxelor și a impozitelor, protecție a consumatorilor și corectitudine a tranzacțiilor comerciale; |
| --- | --- |

18.

„verificare metrologică legală” înseamnă controlul efectuat de către o autoritate publică sau de către o autoritate de reglementare cu privire la capacitatea unui instrument de măsurare de a realiza măsurători conform domeniului său de aplicare, din considerente de interes public, sănătate publică, ordine și siguranță publică, protecție a mediului, colectare a taxelor și a impozitelor, protecție a consumatorilor și corectitudine a tranzacțiilor comerciale;

| 19. | „activități privind fluxul de date” înseamnă activitățile referitoare la obținerea, prelucrarea și manipularea datelor necesare pentru elaborarea unui raport privind emisiile pornind de la date din surse primare; |
| --- | --- |

19.

„activități privind fluxul de date” înseamnă activitățile referitoare la obținerea, prelucrarea și manipularea datelor necesare pentru elaborarea unui raport privind emisiile pornind de la date din surse primare;

| 20. | „sistem de măsurare” înseamnă un set complet de instrumente de măsurare și alte echipamente, precum echipamentele de eșantionare și de prelucrare a datelor, utilizat pentru a se determina variabile cum ar fi datele privind activitatea, conținutul de carbon, puterea calorifică sau factorul de emisie al emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

20.

„sistem de măsurare” înseamnă un set complet de instrumente de măsurare și alte echipamente, precum echipamentele de eșantionare și de prelucrare a datelor, utilizat pentru a se determina variabile cum ar fi datele privind activitatea, conținutul de carbon, puterea calorifică sau factorul de emisie al emisiilor de gaze cu efect de seră;

| 21. | „putere calorifică netă” (net calorific value – NCV) înseamnă cantitatea specifică de energie eliberată sub formă de căldură atunci când un combustibil sau un material este supus unui proces complet de ardere cu oxigen în condiții standard, fără a se ține cont de căldura rezultată în urma vaporizării apei eventual formate; |
| --- | --- |

21.

„putere calorifică netă” (net calorific value – NCV) înseamnă cantitatea specifică de energie eliberată sub formă de căldură atunci când un combustibil sau un material este supus unui proces complet de ardere cu oxigen în condiții standard, fără a se ține cont de căldura rezultată în urma vaporizării apei eventual formate;

| 22. | „emisii de proces” înseamnă emisii de gaze cu efect de seră, altele decât emisiile de ardere, rezultate în urma reacțiilor deliberate și involuntare între substanțe sau în urma transformării acestora pentru un scop primar altul decât producerea de căldură, inclusiv din următoarele procese:






  (a) | reducerea chimică, electrolitică sau pirometalurgică a compușilor metalici din minereuri, concentrate și materiale secundare; |
| --- | --- | --- |

22.

„emisii de proces” înseamnă emisii de gaze cu efect de seră, altele decât emisiile de ardere, rezultate în urma reacțiilor deliberate și involuntare între substanțe sau în urma transformării acestora pentru un scop primar altul decât producerea de căldură, inclusiv din următoarele procese:

(a)

reducerea chimică, electrolitică sau pirometalurgică a compușilor metalici din minereuri, concentrate și materiale secundare;

| (b) | îndepărtarea impurităților din metale și din compușii metalici; |
| --- | --- |

(b)

îndepărtarea impurităților din metale și din compușii metalici;

| (c) | descompunerea carbonaților, inclusiv a celor utilizați pentru epurarea gazelor de ardere; |
| --- | --- |

(c)

descompunerea carbonaților, inclusiv a celor utilizați pentru epurarea gazelor de ardere;

| (d) | sinteza chimică a produselor și a produselor intermediare, dacă materialul care conține carbon participă la reacție; |
| --- | --- |

(d)

sinteza chimică a produselor și a produselor intermediare, dacă materialul care conține carbon participă la reacție;

| (e) | utilizarea de aditivi sau materii prime care conțin carbon; |
| --- | --- |

(e)

utilizarea de aditivi sau materii prime care conțin carbon;

| (f) | reducerea chimică sau electrolitică a oxizilor metaloizi sau a oxizilor nemetalici, cum ar fi oxizii de siliciu și fosfații; |
| --- | --- |

(f)

reducerea chimică sau electrolitică a oxizilor metaloizi sau a oxizilor nemetalici, cum ar fi oxizii de siliciu și fosfații;

| 23. | „lot” înseamnă o cantitate de combustibil sau de material eșantionată și caracterizată în mod reprezentativ și transferată într-un singur transport sau în mod continuu de-a lungul unei anumite perioade de timp; |
| --- | --- |

23.

„lot” înseamnă o cantitate de combustibil sau de material eșantionată și caracterizată în mod reprezentativ și transferată într-un singur transport sau în mod continuu de-a lungul unei anumite perioade de timp;

| 24. | „combustibil mixt” înseamnă un combustibil care conține atât biomasă, cât și carbon fosil; |
| --- | --- |

24.

„combustibil mixt” înseamnă un combustibil care conține atât biomasă, cât și carbon fosil;

| 25. | „material mixt” înseamnă un material care conține atât biomasă, cât și carbon fosil; |
| --- | --- |

25.

„material mixt” înseamnă un material care conține atât biomasă, cât și carbon fosil;

| 26. | „factor de emisie preliminar” înseamnă factorul de emisie total asumat al unui combustibil sau al unui material, calculat pe baza conținutului de carbon din fracțiunea sa de biomasă și din fracțiunea sa fosilă înainte de înmulțirea acestuia cu fracțiunea fosilă în vederea obținerii factorului de emisie; |
| --- | --- |

26.

„factor de emisie preliminar” înseamnă factorul de emisie total asumat al unui combustibil sau al unui material, calculat pe baza conținutului de carbon din fracțiunea sa de biomasă și din fracțiunea sa fosilă înainte de înmulțirea acestuia cu fracțiunea fosilă în vederea obținerii factorului de emisie;

| 27. | „fracțiune fosilă” înseamnă raportul dintre carbonul fosil și anorganic și conținutul total de carbon al unui combustibil sau al unui material, exprimat ca fracție; |
| --- | --- |

27.

„fracțiune fosilă” înseamnă raportul dintre carbonul fosil și anorganic și conținutul total de carbon al unui combustibil sau al unui material, exprimat ca fracție;

| 28. | „fracțiune de biomasă” înseamnă raportul dintre carbonul rezultat din biomasă și conținutul total de carbon al unui combustibil sau al unui material, exprimat ca fracție; |
| --- | --- |

28.

„fracțiune de biomasă” înseamnă raportul dintre carbonul rezultat din biomasă și conținutul total de carbon al unui combustibil sau al unui material, exprimat ca fracție;

| 29. | „măsurare continuă a emisiilor” înseamnă un set de operații care au drept scop determinarea valorii unei cantități prin măsurări periodice, aplicând fie măsurători la coșul de emisii, fie procedee de extracție în care instrumentul de măsurare se află în apropierea coșului, excluzând totodată metodologiile de măsurare bazate pe colectarea de eșantioane individuale din coș; |
| --- | --- |

29.

„măsurare continuă a emisiilor” înseamnă un set de operații care au drept scop determinarea valorii unei cantități prin măsurări periodice, aplicând fie măsurători la coșul de emisii, fie procedee de extracție în care instrumentul de măsurare se află în apropierea coșului, excluzând totodată metodologiile de măsurare bazate pe colectarea de eșantioane individuale din coș;

| 30. | „CO2 inerent” înseamnă CO2-ul care face parte dintr-un flux-sursă; |
| --- | --- |

30.

„CO2 inerent” înseamnă CO2-ul care face parte dintr-un flux-sursă;

| 31. | „carbon fosil” înseamnă carbonul anorganic și organic care nu este biomasă; |
| --- | --- |

31.

„carbon fosil” înseamnă carbonul anorganic și organic care nu este biomasă;

| 32. | „punct de măsurare” înseamnă sursa de emisii pentru care sunt utilizate sisteme de măsurare continuă a emisiilor (CEMS) pentru măsurarea emisiilor sau secțiunea transversală a unui sistem de conducte pentru care debitul de CO2 se determină utilizând sisteme de măsurare continuă; |
| --- | --- |

32.

„punct de măsurare” înseamnă sursa de emisii pentru care sunt utilizate sisteme de măsurare continuă a emisiilor (CEMS) pentru măsurarea emisiilor sau secțiunea transversală a unui sistem de conducte pentru care debitul de CO2 se determină utilizând sisteme de măsurare continuă;

| 33. | „emisii fugitive” înseamnă emisiile ocazionale sau neintenționate provenind de la surse nelocalizate, prea diverse sau prea mici pentru a fi monitorizate individual; |
| --- | --- |

33.

„emisii fugitive” înseamnă emisiile ocazionale sau neintenționate provenind de la surse nelocalizate, prea diverse sau prea mici pentru a fi monitorizate individual;

| 34. | „condiții standard” înseamnă o temperatură de 273,15 K și condiții de presiune de 101 325 Pa, care definesc metrii cubi normali (Nm3); |
| --- | --- |

34.

„condiții standard” înseamnă o temperatură de 273,15 K și condiții de presiune de 101 325 Pa, care definesc metrii cubi normali (Nm3);

| 35. | „date indirecte” înseamnă valorile anuale care sunt determinate în mod empiric sau care sunt derivate din surse aprobate și pe care un operator le utilizează pentru a înlocui un set de date pentru a asigura raportarea completă în cazul în care metodologia de monitorizare aplicabilă nu permite generarea tuturor datelor necesare sau a tuturor factorilor necesari; |
| --- | --- |

35.

„date indirecte” înseamnă valorile anuale care sunt determinate în mod empiric sau care sunt derivate din surse aprobate și pe care un operator le utilizează pentru a înlocui un set de date pentru a asigura raportarea completă în cazul în care metodologia de monitorizare aplicabilă nu permite generarea tuturor datelor necesare sau a tuturor factorilor necesari;

| 36. | „căldură măsurabilă” înseamnă un flux net de căldură, transportat prin țevi sau conducte identificabile utilizând un agent de transfer al căldurii, cum ar fi, în special, abur, aer cald, apă, ulei, metale și săruri lichide, pentru care s-a instalat sau poate fi instalat un contor de energie termică; |
| --- | --- |

36.

„căldură măsurabilă” înseamnă un flux net de căldură, transportat prin țevi sau conducte identificabile utilizând un agent de transfer al căldurii, cum ar fi, în special, abur, aer cald, apă, ulei, metale și săruri lichide, pentru care s-a instalat sau poate fi instalat un contor de energie termică;

| 37. | „contor de energie termică” înseamnă un contor pentru energia termică sau orice alt dispozitiv de măsurare și înregistrare a cantității de energie termică produse, pe baza volumelor și a temperaturilor fluxului; |
| --- | --- |

37.

„contor de energie termică” înseamnă un contor pentru energia termică sau orice alt dispozitiv de măsurare și înregistrare a cantității de energie termică produse, pe baza volumelor și a temperaturilor fluxului;

| 38. | „căldură nemăsurabilă” înseamnă orice căldură, alta decât cea măsurabilă; |
| --- | --- |

38.

„căldură nemăsurabilă” înseamnă orice căldură, alta decât cea măsurabilă;

| 39. | „gaz rezidual” înseamnă un gaz care conține carbon oxidat incomplet în stare gazoasă în condiții standard, care rezultă din oricare dintre procesele menționate la punctul 22; |
| --- | --- |

39.

„gaz rezidual” înseamnă un gaz care conține carbon oxidat incomplet în stare gazoasă în condiții standard, care rezultă din oricare dintre procesele menționate la punctul 22;

| 40. | „proces de producție” înseamnă procesele chimice sau fizice desfășurate în părți ale unei instalații pentru producerea de mărfuri dintr-o categorie de mărfuri agregate definită în tabelul 1 din secțiunea 2 din prezenta anexă, precum și limitele sale de sistem specificate în ceea ce privește intrările, ieșirile și emisiile aferente; |
| --- | --- |

40.

„proces de producție” înseamnă procesele chimice sau fizice desfășurate în părți ale unei instalații pentru producerea de mărfuri dintr-o categorie de mărfuri agregate definită în tabelul 1 din secțiunea 2 din prezenta anexă, precum și limitele sale de sistem specificate în ceea ce privește intrările, ieșirile și emisiile aferente;

| 41. | „variantă tehnologică” înseamnă o tehnologie specifică utilizată într-un proces de producție pentru a produce mărfuri dintr-o categorie de mărfuri agregate; |
| --- | --- |

41.

„variantă tehnologică” înseamnă o tehnologie specifică utilizată într-un proces de producție pentru a produce mărfuri dintr-o categorie de mărfuri agregate;

| 42. | „set de date” înseamnă un singur tip de date, fie la nivel de instalație, fie la nivelul procesului de producție, după caz, care cuprind oricare dintre următoarele elemente:






  (a) | cantitatea de combustibili sau de materiale consumate sau produse de un proces de producție care sunt relevante pentru metodologia bazată pe calcul, exprimate în terajouli, în tone dacă este vorba de masă sau, în cazul gazelor, în volum în metri cubi normali, după caz, inclusiv pentru gazele reziduale; |
| --- | --- | --- |

42.

„set de date” înseamnă un singur tip de date, fie la nivel de instalație, fie la nivelul procesului de producție, după caz, care cuprind oricare dintre următoarele elemente:

(a)

cantitatea de combustibili sau de materiale consumate sau produse de un proces de producție care sunt relevante pentru metodologia bazată pe calcul, exprimate în terajouli, în tone dacă este vorba de masă sau, în cazul gazelor, în volum în metri cubi normali, după caz, inclusiv pentru gazele reziduale;

| (b) | un parametru de calcul; |
| --- | --- |

(b)

un parametru de calcul;

| (c) | cantitatea netă de căldură măsurabilă și parametrii relevanți necesari pentru determinarea acestei cantități, în special:






  — | debitul masic al mediului de transfer de căldură și |
| --- | --- | --- |

(c)

cantitatea netă de căldură măsurabilă și parametrii relevanți necesari pentru determinarea acestei cantități, în special:

—

debitul masic al mediului de transfer de căldură și

| — | entalpia mediului de transfer de căldură transmis și returnat, specificată prin compoziție, temperatură, presiune și saturație; |
| --- | --- |

—

entalpia mediului de transfer de căldură transmis și returnat, specificată prin compoziție, temperatură, presiune și saturație;

| (d) | cantitățile de căldură nemăsurabilă, specificate prin cantitățile relevante de combustibili utilizați pentru producția de căldură și prin puterea calorifică netă (NCV) a mixului de combustibili; |
| --- | --- |

(d)

cantitățile de căldură nemăsurabilă, specificate prin cantitățile relevante de combustibili utilizați pentru producția de căldură și prin puterea calorifică netă (NCV) a mixului de combustibili;

| (e) | cantitățile de energie electrică; |
| --- | --- |

(e)

cantitățile de energie electrică;

| (f) | cantitățile de CO2 transferate între instalații; |
| --- | --- |

(f)

cantitățile de CO2 transferate între instalații;

| (g) | cantitățile de precursori primite din afara instalației și parametrii relevanți ai acestora, cum ar fi țara de origine, ruta de producție utilizată, emisiile directe și indirecte specifice, prețul carbonului datorat; |
| --- | --- |

(g)

cantitățile de precursori primite din afara instalației și parametrii relevanți ai acestora, cum ar fi țara de origine, ruta de producție utilizată, emisiile directe și indirecte specifice, prețul carbonului datorat;

| (h) | parametrii relevanți pentru prețul carbonului datorat; |
| --- | --- |

(h)

parametrii relevanți pentru prețul carbonului datorat;

| 43. | „cerințe minime” înseamnă metode de monitorizare care utilizează eforturile minime permise pentru stabilirea datelor în scopul obținerii unor date privind emisiile acceptabile în sensul Regulamentului (UE) 2023/956; |
| --- | --- |

43.

„cerințe minime” înseamnă metode de monitorizare care utilizează eforturile minime permise pentru stabilirea datelor în scopul obținerii unor date privind emisiile acceptabile în sensul Regulamentului (UE) 2023/956;

| 44. | „îmbunătățiri recomandate” înseamnă metode de monitorizare care sunt mijloace dovedite de a asigura date cu un grad mai ridicat de acuratețe sau mai puțin predispuse la erori decât prin simpla aplicare a cerințelor minime și care pot fi alese în mod voluntar; |
| --- | --- |

44.

„îmbunătățiri recomandate” înseamnă metode de monitorizare care sunt mijloace dovedite de a asigura date cu un grad mai ridicat de acuratețe sau mai puțin predispuse la erori decât prin simpla aplicare a cerințelor minime și care pot fi alese în mod voluntar;

| 45. | „inexactitate” înseamnă o omisiune, o declarație falsă sau o eroare conținută în datele raportate de către operator, cu excepția incertitudinii admisibile pentru măsurători și analize de laborator; |
| --- | --- |

45.

„inexactitate” înseamnă o omisiune, o declarație falsă sau o eroare conținută în datele raportate de către operator, cu excepția incertitudinii admisibile pentru măsurători și analize de laborator;

| 46. | „inexactitate semnificativă” înseamnă o inexactitate care, potrivit opiniei verificatorului, atunci când este luată individual sau agregată cu alte inexactități, depășește pragul de semnificație sau care ar putea influența modul în care autoritatea competentă va trata raportul operatorului; |
| --- | --- |

46.

„inexactitate semnificativă” înseamnă o inexactitate care, potrivit opiniei verificatorului, atunci când este luată individual sau agregată cu alte inexactități, depășește pragul de semnificație sau care ar putea influența modul în care autoritatea competentă va trata raportul operatorului;

| 47. | „asigurare rezonabilă” înseamnă un nivel de asigurare ridicat, dar nu absolut, exprimat sub formă de afirmație în avizul de verificare, cu privire la întrebarea dacă raportul operatorului supus verificării conține sau nu inexactități semnificative; |
| --- | --- |

47.

„asigurare rezonabilă” înseamnă un nivel de asigurare ridicat, dar nu absolut, exprimat sub formă de afirmație în avizul de verificare, cu privire la întrebarea dacă raportul operatorului supus verificării conține sau nu inexactități semnificative;

| 48. | „sistem eligibil de monitorizare, raportare și verificare” înseamnă sistemele de monitorizare, raportare și verificare de la amplasamentul instalației în scopul unui sistem de stabilire a prețului carbonului sau al sistemelor obligatorii de monitorizare a emisiilor sau un sistem de monitorizare a emisiilor în cadrul instalației care poate include verificarea de către un verificator acreditat, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din prezentul regulament. |
| --- | --- |

48.

„sistem eligibil de monitorizare, raportare și verificare” înseamnă sistemele de monitorizare, raportare și verificare de la amplasamentul instalației în scopul unui sistem de stabilire a prețului carbonului sau al sistemelor obligatorii de monitorizare a emisiilor sau un sistem de monitorizare a emisiilor în cadrul instalației care poate include verificarea de către un verificator acreditat, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din prezentul regulament.

2.   PUNEREA ÎN CORESPONDENȚĂ A CODURILOR NC CU CATEGORIILE DE MĂRFURI AGREGATE

Tabelul 1 din prezenta anexă definește categoriile de mărfuri agregate pentru fiecare cod NC specificat în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956. Aceste categorii sunt utilizate în scopul definirii limitelor de sistem ale proceselor de producție pentru determinarea emisiilor încorporate care corespund mărfurilor enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956.

Tabelul 1

Punerea în corespondență a codurilor NC cu categoriile de mărfuri agregate

| Codul NC | Categoria de mărfuri agregate | Gaz cu efect de seră |
| --- | --- | --- |
| Ciment | | |
| 2507 00 80 – Alte argile caolinitice | Șamotă | Dioxid de carbon |
| 2523 10 00 – Cimenturi nepulverizate numite „clinkers” | Clincher de ciment | Dioxid de carbon |
| 2523 21 00 – Cimenturi Portland albe, chiar colorate artificial
  2523 29 00 – Alte cimenturi Portland
  2523 90 00 – Alte cimenturi hidraulice | Ciment | Dioxid de carbon |
| 2523 30 00 – Cimenturi aluminoase | Cimenturi aluminoase | Dioxid de carbon |
| Energie electrică | | |
| 2716 00 00 – Energie electrică | Energie electrică | Dioxid de carbon |
| Îngrășăminte | | |
| 2808 00 00 – Acid nitric (azotic); acizi sulfonitrici | Acid nitric (azotic) | Dioxid de carbon și protoxid de azot |
| 3102 10 – Uree, chiar în soluție apoasă | Uree | Dioxid de carbon |
| 2814 – Amoniac, anhidru sau în soluție apoasă | Amoniac | Dioxid de carbon |
| 2834 21 00 – Nitrați (azotați) de potasiu
  3102 – Îngrășăminte minerale sau chimice azotate,
  cu excepția 3102 10 (Uree)
  3105 – Îngrășăminte minerale sau chimice care conțin două sau trei dintre elementele fertilizante azot, fosfor și potasiu; alte îngrășăminte






  — | Cu excepția următoarelor: 3105 60 00 – Îngrășăminte minerale sau chimice care conțin două elemente fertilizante, fosfor și potasiu |

Codul NC

Categoria de mărfuri agregate

Gaz cu efect de seră

Ciment

2507 00 80 – Alte argile caolinitice

Șamotă

Dioxid de carbon

2523 10 00 – Cimenturi nepulverizate numite „clinkers”

Clincher de ciment

Dioxid de carbon

2523 21 00 – Cimenturi Portland albe, chiar colorate artificial

2523 29 00 – Alte cimenturi Portland

2523 90 00 – Alte cimenturi hidraulice

Ciment

Dioxid de carbon

2523 30 00 – Cimenturi aluminoase

Cimenturi aluminoase

Dioxid de carbon

Energie electrică

2716 00 00 – Energie electrică

Energie electrică

Dioxid de carbon

Îngrășăminte

2808 00 00 – Acid nitric (azotic); acizi sulfonitrici

Acid nitric (azotic)

Dioxid de carbon și protoxid de azot

3102 10 – Uree, chiar în soluție apoasă

Uree

Dioxid de carbon

2814 – Amoniac, anhidru sau în soluție apoasă

Amoniac

Dioxid de carbon

2834 21 00 – Nitrați (azotați) de potasiu

3102 – Îngrășăminte minerale sau chimice azotate,

cu excepția 3102 10 (Uree)

3105 – Îngrășăminte minerale sau chimice care conțin două sau trei dintre elementele fertilizante azot, fosfor și potasiu; alte îngrășăminte

—

Cu excepția următoarelor: 3105 60 00 – Îngrășăminte minerale sau chimice care conțin două elemente fertilizante, fosfor și potasiu

Îngrășăminte mixte

Dioxid de carbon și protoxid de azot

Fontă, fier și oțel

2601 12 00 – Minereuri de fier și concentratele lor, aglomerate, altele decât piritele de fier prăjite

Minereu sinterizat

Dioxid de carbon

7201 – Fonte brute și fonte-oglindă (spiegel) în lingouri, blocuri sau alte forme primare

Pot fi incluse aici anumite produse din categoria 7205 [Granule și pulberi, de fontă brută, de fontă-oglindă (spiegel), de fier sau de oțel]

Fonte brute

Dioxid de carbon

7202 1 – Feromangan

FeMn

Dioxid de carbon

7202 4 – Ferocrom

FeCr

Dioxid de carbon

7202 6 – Feronichel

FeNi

Dioxid de carbon

7203 – Produse feroase obținute prin reducerea directă a minereului de fier și alte produse feroase spongioase

Fier redus în mod direct (DRI)

Dioxid de carbon

7206 – Fier și oțeluri nealiate, în lingouri sau în alte forme primare, cu excepția fierului de la poziția 7203

7207 – Semifabricate din fier sau din oțeluri nealiate

7218 – Oțeluri inoxidabile în lingouri sau în alte forme primare; semifabricate din oțeluri inoxidabile

7224 – Alte oțeluri aliate în lingouri sau în alte forme primare; semifabricate din alte oțeluri aliate

Oțel brut

Dioxid de carbon

7205 – Granule și pulberi, de fontă brută, de fontă-oglindă (spiegel), de fier sau de oțel (dacă nu sunt incluse în categoria fontei brute)

7208 – Produse laminate plate, din fier sau din oțeluri nealiate, cu o lățime de minimum 600  mm, laminate la cald, neplacate și neacoperite

7209 – Produse laminate plate, din fier sau din oțeluri nealiate, cu o lățime de minimum 600  mm, laminate la rece, neplacate și neacoperite

7210 – Produse laminate plate, din fier sau din oțeluri nealiate, cu o lățime de minimum 600  mm, placate sau acoperite

7211 – Produse laminate plate, din fier sau din oțeluri nealiate, cu o lățime sub 600  mm, neplacate și neacoperite

7212 – Produse laminate plate, din fier sau din oțeluri nealiate, cu o lățime sub 600  mm, placate sau acoperite

7213 – Bare și tije laminate la cald, în rulouri cu spire nearanjate (fil machine), din fier sau din oțeluri nealiate

7214 – Alte bare și tije din fier sau din oțeluri nealiate, simplu forjate, laminate, trase sau extrudate la cald, inclusiv cele torsionate după laminare

7215 – Alte bare și tije din fier sau din oțeluri nealiate

7216 – Profile din fier sau din oțeluri nealiate

7217 – Sârmă din fier sau din oțeluri nealiate

7219 – Produse laminate plate din oțeluri inoxidabile, cu o lățime de minimum 600  mm

7220 – Produse laminate plate din oțeluri inoxidabile, cu o lățime sub 600  mm

7221 – Bare și tije, laminate la cald, în rulouri cu spire nearanjate (fil machine), din oțeluri inoxidabile

7222 – Alte bare, tije din oțeluri inoxidabile; profile din oțeluri inoxidabile

7223 – Sârmă, din oțeluri inoxidabile

7225 – Produse laminate plate, din alte oțeluri aliate, cu o lățime de minimum 600  mm

7226 – Produse laminate plate, din alte oțeluri aliate, cu o lățime sub 600  mm

7227 – Bare și tije, laminate la cald, în rulouri cu spire nearanjate (fil machine), din alte oțeluri aliate

7228 – Alte bare și tije, profile din alte oțeluri aliate; bare și profile tubulare, pentru foraj, din oțeluri aliate sau nealiate

7229 – Sârmă din alte oțeluri aliate

7301 – Palplanșe din fier sau din oțel, chiar perforate sau confecționate din elemente asamblate; profile, obținute prin sudare, din fier sau din oțel

7302 – Materiale de construcție pentru liniile ferate, din fontă, din fier sau din oțel: șine, contrașine și cremaliere, ace și inimi de macaz, macazuri și alte elemente de încrucișare sau de schimbare de cale, traverse, eclise de îmbinare, cuzineți, pene de fixare, plăci de bază, plăci de așezare, plăci de strângere, plăci și bare de ecartament și alte piese special concepute pentru așezarea, îmbinarea sau fixarea șinelor

7303 – Tuburi, țevi și profile tubulare, din fontă

7304 – Tuburi, țevi și profile tubulare, fără sudură, din fier sau din oțel

7305 – Alte tuburi și țevi (de exemplu, sudate sau nituite), cu secțiunea circulară, cu diametrul exterior peste 406,4  mm, din fier sau din oțel

7306 – Alte tuburi, țevi și profile tubulare (de exemplu, sudate, nituite, fălțuite sau cu margini simplu apropiate), din fier sau din oțel

7307 – Accesorii de țevărie (de exemplu, racorduri, coturi, manșoane) din fontă, din fier sau din oțel

7308 – Construcții și părți de construcții (de exemplu, poduri și elemente de poduri, porți de ecluze, turnuri, piloni, stâlpi, coloane, șarpante, acoperișuri, uși și ferestre și tocurile lor, pervazuri și praguri, obloane, balustrade) din fontă, din fier sau din oțel, cu excepția construcțiilor prefabricate de la poziția 9406 ; table, tole, tije, bare, profile, țevi și produse similare, din fontă, din fier sau din oțel, pregătite în vederea utilizării lor în construcții

7309 – Rezervoare, cisterne, cuve și recipiente similare pentru orice fel de substanțe (cu excepția gazelor comprimate sau lichefiate) din fontă, din fier sau din oțel, cu o capacitate peste 300 l, fără dispozitive mecanice sau termice, chiar căptușite sau izolate termic

7310 – Rezervoare, butoaie, bidoane, cutii și recipiente similare, pentru orice fel de substanțe (cu excepția gazelor comprimate sau lichefiate), din fontă, din fier sau din oțel, cu o capacitate de maximum 300 l, fără dispozitive mecanice sau termice, chiar căptușite sau izolate termic

7311 – Recipiente pentru gaze comprimate sau lichefiate, din fontă, din fier sau din oțel

7318 – Șuruburi, buloane, piulițe, tirfoane, cârlige filetate, nituri, știfturi, pene, șaibe (inclusiv șaibele elastice, de siguranță) și articole similare, din fontă, din fier sau din oțel

7326 – Alte articole din fier sau din oțel

Produse din fier sau din oțel

Dioxid de carbon

Aluminiu

7601 – Aluminiu sub formă brută

Aluminiu sub formă brută

Dioxid de carbon și perfluorocarburi

7603 – Pulberi și fulgi (paiete) din aluminiu

7604 – Bare, tije și profile din aluminiu

7605 – Sârmă din aluminiu

7606 – Table și benzi de aluminiu, cu o grosime peste 0,2  mm

7607 – Folii și benzi subțiri din aluminiu (chiar imprimate sau fixate pe hârtie, pe carton, pe materiale plastice sau pe alte suporturi similare) cu o grosime de maximum 0,2  mm (fără suport)

7608 – Tuburi și țevi din aluminiu

7609 00 00 – Accesorii de țevărie (de exemplu, racorduri, coturi, manșoane) din aluminiu

7610 – Construcții și părți de construcții (de exemplu, poduri și elemente de poduri, turnuri, piloni, stâlpi, coloane, șarpante, acoperișuri, uși și ferestre și ramele acestora, pervazuri, praguri, balustrade) din aluminiu, cu excepția construcțiilor prefabricate de la poziția 9406 ; table, bare, profile, tuburi și similare, din aluminiu, pregătite în vederea utilizării în construcții

7611 00 00 – Rezervoare, cisterne, cuve și recipiente similare pentru orice substanțe (cu excepția gazelor comprimate sau lichefiate) din aluminiu, cu o capacitate peste 300  l, fără dispozitive mecanice sau termice, chiar căptușite sau izolate termic

7612 – Butoaie, butii, bidoane, cutii și recipiente similare din aluminiu (inclusiv recipiente tubulare rigide sau flexibile), pentru orice substanțe (cu excepția gazelor comprimate sau lichefiate), cu o capacitate de maximum 300  l, fără dispozitive mecanice sau termice, chiar căptușite sau izolate termic

7613 00 00 – Recipiente din aluminiu pentru gaze comprimate sau lichefiate

7614 – Toroane, cabluri, benzi împletite și articole similare, din aluminiu, neizolate electric

7616 – Alte articole din aluminiu

Produse din aluminiu

Dioxid de carbon și perfluorocarburi

Produse chimice

2804 10 000 – Hidrogen

Hidrogen

Dioxid de carbon

3.   VARIANTELE TEHNOLOGICE, LIMITELE DE SISTEM ȘI PRECURSORII RELEVANȚI

3.1.   Norme transsectoriale

Pentru determinarea nivelului de activitate (cantitatea produsă) al mărfurilor, utilizat ca numitor în ecuațiile 50 și 51 (secțiunea F.1 din anexa III), se aplică normele de monitorizare prevăzute în secțiunea F.2 din anexa III.

În cazul în care în aceeași instalație sunt utilizate mai multe variante tehnologice pentru producerea de mărfuri care se încadrează la același cod NC, iar acestor variante tehnologice li se atribuie procese de producție separate, emisiile încorporate ale mărfurilor respective se calculează separat pentru fiecare variantă tehnologică.

Pentru monitorizarea emisiilor directe se monitorizează toate sursele de emisii și toate fluxurile-sursă asociate procesului de producție, ținând seama de cerințele specifice prevăzute în secțiunile 3.2-3.19 din prezenta anexă, după caz, și de normele prevăzute în anexa III.

Atunci când se utilizează captarea CO2, se aplică normele prevăzute în secțiunea B.8.2 din anexa III.

Pentru monitorizarea emisiilor indirecte se determină consumul total de energie electrică al fiecărui proces de producție, în limitele de sistem definite în conformitate cu secțiunile 3.2-3.19 din prezenta anexă și în conformitate cu secțiunea A.4 din anexa III, după caz. Factorul de emisie relevant pentru energia electrică se determină în conformitate cu secțiunea D.2 din anexa III.

Dacă sunt specificați precursori relevanți, aceștia se referă la categoriile de mărfuri agregate corespunzătoare.

3.2.   Șamotă

3.2.1.   Dispoziții speciale

Argilelor încadrate la codul NC 2507 00 80 care nu sunt calcinate li se atribuie emisii încorporate egale cu zero. Acestea se includ în raportul CBAM, dar nu sunt necesare informații suplimentare din partea producătorului argilei. Următoarele dispoziții se referă numai la argilele care se încadrează la codul NC respectiv și care sunt calcinate.

3.2.2.   Ruta de producție

Pentru șamotă, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | toate procesele legate direct sau indirect de procesele de producție, cum ar fi pregătirea materiilor prime, amestecarea, uscarea, calcinarea și epurarea gazelor de ardere; |
| --- | --- |

—

toate procesele legate direct sau indirect de procesele de producție, cum ar fi pregătirea materiilor prime, amestecarea, uscarea, calcinarea și epurarea gazelor de ardere;

| — | emisiile de CO2 provenite din arderea combustibililor, precum și de la materiile prime, după caz. |
| --- | --- |

—

emisiile de CO2 provenite din arderea combustibililor, precum și de la materiile prime, după caz.

Precursori relevanți: niciunul.

3.3.   Clincher de ciment

3.3.1.   Dispoziții speciale

Nu se face nicio distincție între clincherul de ciment de culoare gri și cel de culoare albă.

3.3.2.   Ruta de producție

Pentru clincherul de ciment, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | calcinarea calcarului și a altor carbonați din materiile prime, combustibilii fosili convenționali de alimentare a cuptoarelor, combustibili fosili alternativi de alimentare a cuptoarelor și materiile prime, combustibilii proveniți din biomasă pentru alimentarea cuptoarelor (cum ar fi combustibilii derivați din deșeuri), combustibilii care nu sunt destinați alimentării cuptoarelor, conținutul de carbon care nu provine din carbonați al calcarului și al șistului argilos sau materiile prime alternative, cum ar fi cenușa zburătoare, utilizate în compoziția materialului măcinat netratat din cuptor și materiile prime utilizate pentru epurarea gazelor de ardere; |
| --- | --- |

—

calcinarea calcarului și a altor carbonați din materiile prime, combustibilii fosili convenționali de alimentare a cuptoarelor, combustibili fosili alternativi de alimentare a cuptoarelor și materiile prime, combustibilii proveniți din biomasă pentru alimentarea cuptoarelor (cum ar fi combustibilii derivați din deșeuri), combustibilii care nu sunt destinați alimentării cuptoarelor, conținutul de carbon care nu provine din carbonați al calcarului și al șistului argilos sau materiile prime alternative, cum ar fi cenușa zburătoare, utilizate în compoziția materialului măcinat netratat din cuptor și materiile prime utilizate pentru epurarea gazelor de ardere;

| — | se aplică dispozițiile suplimentare din secțiunea B.9.2 din anexa III. |
| --- | --- |

—

se aplică dispozițiile suplimentare din secțiunea B.9.2 din anexa III.

Precursori relevanți: niciunul.

3.4.   Ciment

3.4.1.   Dispoziții speciale

Niciuna.

3.4.2.   Ruta de producție

Pentru ciment, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | toate emisiile de CO2 provenite din arderea combustibililor, dacă este cazul, utilizați pentru uscarea materialelor. |
| --- | --- |

—

toate emisiile de CO2 provenite din arderea combustibililor, dacă este cazul, utilizați pentru uscarea materialelor.

Precursori relevanți:

| — | clincher de ciment; |
| --- | --- |

—

clincher de ciment;

| — | șamotă, dacă se utilizează în proces. |
| --- | --- |

—

șamotă, dacă se utilizează în proces.

3.5.   Cimenturi aluminoase

3.5.1.   Dispoziții speciale

Niciuna.

3.5.2.   Varianta tehnologică

Pentru cimenturile aluminoase, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | toate emisiile de CO2 provenite din arderea combustibililor, legate direct sau indirect de proces; |
| --- | --- |

—

toate emisiile de CO2 provenite din arderea combustibililor, legate direct sau indirect de proces;

| — | emisiile de proces provenite de la carbonații din materiile prime, dacă este cazul, și din epurarea gazelor de ardere. |
| --- | --- |

—

emisiile de proces provenite de la carbonații din materiile prime, dacă este cazul, și din epurarea gazelor de ardere.

Precursori relevanți: niciunul.

3.6.   Hidrogen

3.6.1.   Dispoziții speciale

Se ia în considerare numai producția de hidrogen pur sau de amestecuri de hidrogen cu azot utilizabile în producția de amoniac. Nu se include producția de gaz de sinteză sau de hidrogen în cadrul rafinăriilor sau al instalațiilor pentru substanțe chimice organice, unde hidrogenul este utilizat exclusiv în instalațiile respective și nu este utilizat pentru producția mărfurilor enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956.

3.6.2.   Ruta de producție

3.6.2.1.   Reformarea cu abur și oxidarea parțială

Pentru aceste variante tehnologice, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | toate procesele legate direct sau indirect de producția de hidrogen și de epurarea gazelor de ardere; |
| --- | --- |

—

toate procesele legate direct sau indirect de producția de hidrogen și de epurarea gazelor de ardere;

| — | toți combustibilii utilizați în procesul de producție a hidrogenului, indiferent de utilizarea lor energetică sau neenergetică, și combustibilii utilizați în alte procese de ardere, inclusiv în scopul producerii de apă caldă sau aburi. |
| --- | --- |

—

toți combustibilii utilizați în procesul de producție a hidrogenului, indiferent de utilizarea lor energetică sau neenergetică, și combustibilii utilizați în alte procese de ardere, inclusiv în scopul producerii de apă caldă sau aburi.

Precursori relevanți: niciunul.

3.6.2.2.   Electroliza apei

Pentru această variantă tehnologică, monitorizarea emisiilor directe cuprinde, după caz:

| — | toate emisiile provenite din utilizarea combustibililor, legate direct sau indirect de procesul de producție a hidrogenului, și din epurarea gazelor de ardere. |
| --- | --- |

—

toate emisiile provenite din utilizarea combustibililor, legate direct sau indirect de procesul de producție a hidrogenului, și din epurarea gazelor de ardere.

Emisii indirecte: În cazul în care hidrogenul produs a fost certificat ca fiind conform cu Regulamentul delegat (UE) 2023/1184 al Comisiei (1), pentru energia electrică se poate utiliza un factor de emisie egal cu zero. În toate celelalte cazuri, se aplică normele privind emisiile indirecte încorporate (secțiunea D din anexa III).

Precursori relevanți: niciunul.

Atribuirea de emisii produselor: În cazul în care oxigenul coprodus este evacuat, toate emisiile rezultate din procesul de producție se atribuie hidrogenului. În cazul în care oxigenul obținut ca produs secundar este utilizat în alte procese de producție în cadrul instalației sau este vândut, iar emisiile directe sau indirecte nu sunt egale cu zero, emisiile rezultate din procesul de producție se atribuie hidrogenului pe baza proporțiilor molare, utilizând următoarea ecuație:

Formula
  (Ecuația 1)

unde:

| | reprezintă emisiile directe sau indirecte atribuite hidrogenului produs în perioada de raportare, exprimate în tone de CO2; |
| --- | --- |
| Em

  total | reprezintă emisiile directe sau indirecte rezultate din întregul proces de producție în perioada de raportare, exprimate în tone de CO2; |
| | reprezintă masa oxigenului vândut sau utilizat în cadrul instalației în perioada de raportare, exprimată în tone; |
| | reprezintă masa oxigenului produs în perioada de raportare, exprimată în tone; |
| | reprezintă masa hidrogenului produs în perioada de raportare, exprimată în tone; |
| | reprezintă masa molară a O2 (31,998 kg/kmol) și |
| | reprezintă masa molară a H2 (2,016 kg/kmol). |

Formula

reprezintă emisiile directe sau indirecte atribuite hidrogenului produs în perioada de raportare, exprimate în tone de CO2;

Em

  total

reprezintă emisiile directe sau indirecte rezultate din întregul proces de producție în perioada de raportare, exprimate în tone de CO2;

Formula

reprezintă masa oxigenului vândut sau utilizat în cadrul instalației în perioada de raportare, exprimată în tone;

Formula

reprezintă masa oxigenului produs în perioada de raportare, exprimată în tone;

Formula

reprezintă masa hidrogenului produs în perioada de raportare, exprimată în tone;

Formula

reprezintă masa molară a O2 (31,998 kg/kmol) și

Formula

reprezintă masa molară a H2 (2,016 kg/kmol).

3.6.2.3.   Electroliza cloralcanilor și producția de clorați

Pentru aceste variante tehnologice, monitorizarea emisiilor directe cuprinde, după caz:

| — | toate emisiile provenite din utilizarea combustibililor, legate direct sau indirect de procesul de producție a hidrogenului, și din epurarea gazelor de ardere. |
| --- | --- |

—

toate emisiile provenite din utilizarea combustibililor, legate direct sau indirect de procesul de producție a hidrogenului, și din epurarea gazelor de ardere.

Emisii indirecte: În cazul în care hidrogenul produs a fost certificat ca fiind conform cu Regulamentul delegat (UE) 2023/1184, pentru energia electrică se poate utiliza un factor de emisie egal cu zero. În toate celelalte cazuri, se aplică normele privind emisiile indirecte încorporate (secțiunea D din anexa III).

Precursori relevanți: niciunul.

Atribuirea de emisii produselor: Întrucât hidrogenul este considerat un produs secundar în acest proces de producție, doar o proporție molară a întregului proces se atribuie fracțiunii de hidrogen vândut sau utilizat ca precursor în cadrul instalației. Emisiile rezultate din procesul de producție se atribuie hidrogenului utilizat sau vândut prin utilizarea următoarelor ecuații, cu condiția ca emisiile directe sau indirecte să nu fie egale cu zero:

Electroliza cloralcanilor:

Formula
  (Ecuația 2)

Producția de clorat de sodiu:

Formula
  (Ecuația 3)

unde:

| | reprezintă emisiile directe sau indirecte atribuite hidrogenului vândut sau utilizat ca precursor în perioada de raportare, exprimate în tone de CO2; |
| --- | --- |
| Em

  total | reprezintă emisiile directe sau indirecte rezultate din procesul de producție în perioada de raportare, exprimate în tone de CO2; |
| | reprezintă masa hidrogenului vândut sau utilizat ca precursor în perioada de raportare, exprimată în tone; |
| | reprezintă masa hidrogenului produs în perioada de raportare, exprimată în tone; |
| | reprezintă masa clorului produs în perioada de raportare, exprimată în tone; |
| m

  NaOH,prod | reprezintă masa hidroxidului de sodiu (sodă caustică) produs în perioada de raportare, exprimată în tone, calculată ca 100 % NaOH; |
| | reprezintă masa cloratului de sodiu produs în perioada de raportare, exprimată în tone, calculată ca 100 % NaClO3; |
| | reprezintă masa molară a H2 (2,016 kg/kmol); |
| | reprezintă masa molară a Cl2 (70,902 kg/kmol); |
| M

  NaOH | reprezintă masa molară a NaOH (39,997 kg/kmol) și |
| | reprezintă masa molară a NaClO3 (106,438 kg/kmol). |

Formula

reprezintă emisiile directe sau indirecte atribuite hidrogenului vândut sau utilizat ca precursor în perioada de raportare, exprimate în tone de CO2;

Em

  total

reprezintă emisiile directe sau indirecte rezultate din procesul de producție în perioada de raportare, exprimate în tone de CO2;

Formula

reprezintă masa hidrogenului vândut sau utilizat ca precursor în perioada de raportare, exprimată în tone;

Formula

reprezintă masa hidrogenului produs în perioada de raportare, exprimată în tone;

Formula

reprezintă masa clorului produs în perioada de raportare, exprimată în tone;

m

  NaOH,prod

reprezintă masa hidroxidului de sodiu (sodă caustică) produs în perioada de raportare, exprimată în tone, calculată ca 100 % NaOH;

Formula

reprezintă masa cloratului de sodiu produs în perioada de raportare, exprimată în tone, calculată ca 100 % NaClO3;

Formula

reprezintă masa molară a H2 (2,016 kg/kmol);

Formula

reprezintă masa molară a Cl2 (70,902 kg/kmol);

M

  NaOH

reprezintă masa molară a NaOH (39,997 kg/kmol) și

Formula

reprezintă masa molară a NaClO3 (106,438 kg/kmol).

3.7.   Amoniac

3.7.1.   Dispoziții speciale

Atât amoniacul hidru, cât și cel anhidru se raportează împreună ca amoniac de 100 %.

În cazul în care CO2-ul provenit din producția de amoniac este utilizat ca materie primă pentru producția de uree sau de alte substanțe chimice, se aplică secțiunea B.8.2 litera (b) din anexa III. În cazul în care este permisă o scădere a CO2-ului în conformitate cu secțiunea respectivă, iar aceasta ar conduce la o valoare negativă a emisiilor specifice directe încorporate în amoniac, emisiile specifice directe încorporate ale amoniacului sunt egale cu zero.

3.7.2.   Ruta de producție

3.7.2.1.   Procesul Haber-Bosch cu reformare cu abur a gazelor naturale sau a biogazului

Pentru această din faza de proiectare și principiul protecției datelor în mod implicit, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | toți combustibilii legați direct sau indirect de producția de amoniac și materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere. |
| --- | --- |

—

toți combustibilii legați direct sau indirect de producția de amoniac și materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere.

| — | Toți combustibilii trebuie monitorizați, indiferent dacă sunt utilizați ca aport energetic sau neenergetic. |
| --- | --- |

—

Toți combustibilii trebuie monitorizați, indiferent dacă sunt utilizați ca aport energetic sau neenergetic.

| — | În cazul în care se utilizează biogaz, se aplică dispozițiile secțiunii B.3.3 din anexa III. |
| --- | --- |

—

În cazul în care se utilizează biogaz, se aplică dispozițiile secțiunii B.3.3 din anexa III.

| — | În cazul în care la proces se adaugă hidrogen obținut din alte variante tehnologice, acesta este tratat ca precursor cu propriile emisii încorporate. |
| --- | --- |

—

În cazul în care la proces se adaugă hidrogen obținut din alte variante tehnologice, acesta este tratat ca precursor cu propriile emisii încorporate.

Precursori relevanți: hidrogenul produs separat, dacă se utilizează în proces.

3.7.2.2.   Procesul Haber-Bosch cu gazeificarea cărbunelui sau a altor combustibili

Această variantă se aplică în cazul în care hidrogenul este produs prin gazeificarea cărbunelui, a combustibililor grei de rafinărie sau a altor materii prime fosile. Materialele de intrare pot include biomasă, caz în care se ține seama de dispozițiile secțiunii B.3.3 din anexa III.

Pentru această variantă tehnologică, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | toți combustibilii legați direct sau indirect de producția de amoniac și materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere. |
| --- | --- |

—

toți combustibilii legați direct sau indirect de producția de amoniac și materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere.

| — | Fiecare aport de combustibil este monitorizat ca un singur flux de combustibil, indiferent dacă este utilizat ca aport energetic sau neenergetic. |
| --- | --- |

—

Fiecare aport de combustibil este monitorizat ca un singur flux de combustibil, indiferent dacă este utilizat ca aport energetic sau neenergetic.

| — | În cazul în care la proces se adaugă hidrogen obținut din alte variante tehnologice, acesta este tratat ca precursor cu propriile emisii încorporate. |
| --- | --- |

—

În cazul în care la proces se adaugă hidrogen obținut din alte variante tehnologice, acesta este tratat ca precursor cu propriile emisii încorporate.

Precursori relevanți: hidrogenul produs separat, dacă se utilizează în proces.

3.8.   Acid azotic

3.8.1.   Dispoziții speciale

Cantitățile de acid azotic produse se monitorizează și se raportează ca acid azotic 100 %.

3.8.2.   Ruta de producție

Pentru acidul azotic, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | CO2-ul provenit de la toți combustibilii legați direct sau indirect de producția de acid azotic și de la materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere; |
| --- | --- |

—

CO2-ul provenit de la toți combustibilii legați direct sau indirect de producția de acid azotic și de la materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere;

| — | emisiile de N2O provenite din toate sursele care generează N2O în procesul de producție, incluzând emisiile nereduse și reduse. Sunt excluse de la monitorizare toate emisiile de N2O provenite din arderea combustibililor. |
| --- | --- |

—

emisiile de N2O provenite din toate sursele care generează N2O în procesul de producție, incluzând emisiile nereduse și reduse. Sunt excluse de la monitorizare toate emisiile de N2O provenite din arderea combustibililor.

Precursori relevanți: amoniacul (sub formă de amoniac 100 %).

3.9.   Uree

3.9.1.   Dispoziții speciale

În cazul în care CO2-ul utilizat în producția de uree provine din producția de amoniac, acesta se contabilizează prin scădere din emisiile încorporate ale amoniacului ca precursor al ureei, dacă dispozițiile secțiunii 3.7 din prezenta anexă permit o astfel de scădere. Dacă însă se folosește ca precursor amoniac produs fără emisii directe de CO2 fosil, atunci CO2-ul utilizat poate fi scăzut din emisiile directe provenite de la instalația care produce CO2-ul, cu condiția ca actul delegat adoptat în temeiul articolului 12 alineatul (3b) din Directiva 2003/87/CE să definească producția de uree ca fiind un caz în care CO2-ul este legat chimic în mod permanent, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare, care includ orice activitate normală care are loc după încheierea duratei de viață a produsului. În cazul în care o astfel de scădere ar conduce la o valoare negativă a emisiilor specifice directe încorporate ale ureei, emisiile specifice încorporate directe ale ureei sunt egale cu zero.

3.9.2.   Ruta de producție

Pentru uree, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | CO2-ul provenit de la toți combustibilii legați direct sau indirect de producția de uree și de la materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere. |
| --- | --- |

—

CO2-ul provenit de la toți combustibilii legați direct sau indirect de producția de uree și de la materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere.

| — | În cazul în care CO2-ul este primit de la o altă instalație pentru alimentarea procesului, CO2-ul primit și nelegat în uree se consideră emisie, dacă nu este deja contabilizat ca emisie provenită de instalația în care a fost produs CO2-ul, în cadrul unui sistem eligibil de monitorizare, raportare și verificare. |
| --- | --- |

—

În cazul în care CO2-ul este primit de la o altă instalație pentru alimentarea procesului, CO2-ul primit și nelegat în uree se consideră emisie, dacă nu este deja contabilizat ca emisie provenită de instalația în care a fost produs CO2-ul, în cadrul unui sistem eligibil de monitorizare, raportare și verificare.

Precursori relevanți: amoniacul (sub formă de amoniac 100 %).

3.10.   Îngrășăminte mixte

3.10.1.   Dispoziții speciale

Prezenta secțiune se aplică producției tuturor tipurilor de îngrășăminte care conțin azot, cum ar fi nitratul de amoniu, nitratul de calciu și amoniu, sulfatul de amoniu, fosfații de amoniu, soluțiile de nitrat de amoniu din uree, precum și îngrășămintelor care conțin azot-fosfor (NP), azot-potasiu (NK) și azot-fosfor-potasiu (NPK). Sunt incluse toate tipurile de operațiuni, cum ar fi amestecarea, neutralizarea, granularea, măcinarea, indiferent dacă au loc reacții chimice sau numai amestecarea fizică.

Cantitățile diferiților compuși de azot conținuți în produsul final se înregistrează în conformitate cu Regulamentul (UE) 2019/1009 al Parlamentului European și al Consiliului (2):

| — | conținutul de N sub formă de amoniu (NH4
  +); |
| --- | --- |

—

conținutul de N sub formă de amoniu (NH4
  +);

| — | conținutul de N sub formă de nitrat (NH3
  +); |
| --- | --- |

—

conținutul de N sub formă de nitrat (NH3
  +);

| — | conținutul de N sub formă de uree; |
| --- | --- |

—

conținutul de N sub formă de uree;

| — | conținutul de N sub alte forme (organice). |
| --- | --- |

—

conținutul de N sub alte forme (organice).

Emisiile directe și indirecte rezultate din procesele de producție a mărfurilor care se încadrează în această categorie de mărfuri agregate pot fi determinate pentru întreaga perioadă de raportare și pot fi atribuite tuturor îngrășămintelor mixte în mod proporțional, pe tonă de produs final. Pentru fiecare clasă de îngrășăminte, emisiile încorporate se calculează separat, ținând seama de masa relevantă a precursorilor utilizați și aplicând valoarea medie a emisiilor încorporate în cursul perioadei de raportare pentru fiecare dintre precursori.

3.10.2.   Ruta de producție

Pentru îngrășămintele mixte, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | CO2-ul provenit de la toți combustibilii legați direct sau indirect de producția de îngrășăminte, cum ar fi combustibilii utilizați în uscătoare și pentru încălzirea materialelor de intrare, precum și de la materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere. |
| --- | --- |

—

CO2-ul provenit de la toți combustibilii legați direct sau indirect de producția de îngrășăminte, cum ar fi combustibilii utilizați în uscătoare și pentru încălzirea materialelor de intrare, precum și de la materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere.

Precursori relevanți:

| — | amoniacul (sub formă de amoniac 100 %), dacă se utilizează în proces; |
| --- | --- |

—

amoniacul (sub formă de amoniac 100 %), dacă se utilizează în proces;

| — | acidul azotic (sub formă de acid azotic 100 %), dacă se utilizează în proces; |
| --- | --- |

—

acidul azotic (sub formă de acid azotic 100 %), dacă se utilizează în proces;

| — | ureea, dacă se utilizează în proces; |
| --- | --- |

—

ureea, dacă se utilizează în proces;

| — | îngrășăminte mixte (în special săruri care conțin amoniu sau nitrat), dacă sunt utilizate în proces. |
| --- | --- |

—

îngrășăminte mixte (în special săruri care conțin amoniu sau nitrat), dacă sunt utilizate în proces.

3.11.   Minereu sinterizat

3.11.1.   Dispoziții speciale

Această categorie de mărfuri agregate include toate tipurile de procese de peletizare a minereurilor de fier (pentru vânzarea de pelete, precum și pentru utilizarea directă în cadrul aceleiași instalații) și de procese de sinterizare. În măsura în care intră sub incidența codului NC 2601 12 00, pot fi incluse, de asemenea, minereurile de fier utilizate ca precursori pentru ferocrom (FeCr), feromangan (FeMn) sau feronichel (FeNi).

3.11.2.   Ruta de producție

Pentru minereul sinterizat, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | CO2-ul provenit de la materialele de proces, cum ar fi calcarul și alți carbonați sau minereuri carbonatice; |
| --- | --- |

—

CO2-ul provenit de la materialele de proces, cum ar fi calcarul și alți carbonați sau minereuri carbonatice;

| — | CO2-ul provenit de la toți combustibilii – inclusiv din cocs, gazele reziduale, cum ar fi gazele de cocserie, gazele de furnal înalt sau gazele de oțelărie – legați direct sau indirect de procesul de producție și de la materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere. |
| --- | --- |

—

CO2-ul provenit de la toți combustibilii – inclusiv din cocs, gazele reziduale, cum ar fi gazele de cocserie, gazele de furnal înalt sau gazele de oțelărie – legați direct sau indirect de procesul de producție și de la materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere.

Precursori relevanți: niciunul.

3.12.   FeMn (feromangan), FeCr (ferocrom) și FeNi (feronichel)

3.12.1.   Dispoziții speciale

Acest proces vizează numai producția de aliaje identificate prin codurile NC 7202 1, 7202 4 și 7202 6. Alte materiale din fier cu conținut semnificativ de aliaj, cum ar fi fontele-oglindă (spiegel), nu sunt incluse. NPI (fonta brută de nichel) este inclusă în cazul în care conținutul de nichel este mai mare de 10 %.

În cazul în care gazele reziduale sau alte gaze de ardere sunt emise fără reducere, CO-ul conținut în gazele reziduale este considerat echivalentul molar al emisiilor de CO2.

3.12.2.   Ruta de producție

Pentru FeMn, FeCr și FeNi, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | emisiile de CO2 generate de aporturile de combustibil, indiferent dacă sunt utilizate pentru uz energetic sau neenergetic; |
| --- | --- |

—

emisiile de CO2 generate de aporturile de combustibil, indiferent dacă sunt utilizate pentru uz energetic sau neenergetic;

| — | emisiile de CO2 provenite de la materialele utilizate pentru alimentarea procesului, cum ar fi calcarul, și din epurarea gazelor de ardere; |
| --- | --- |

—

emisiile de CO2 provenite de la materialele utilizate pentru alimentarea procesului, cum ar fi calcarul, și din epurarea gazelor de ardere;

| — | emisiile de CO2 provenite din consumul de electrozi sau paste de electrozi. |
| --- | --- |

—

emisiile de CO2 provenite din consumul de electrozi sau paste de electrozi.

| — | Carbonul rămas în produs sau în zguri sau deșeuri se ia în considerare utilizând metoda bilanțului masic, în conformitate cu secțiunea B.3.2 din anexa III. |
| --- | --- |

—

Carbonul rămas în produs sau în zguri sau deșeuri se ia în considerare utilizând metoda bilanțului masic, în conformitate cu secțiunea B.3.2 din anexa III.

Precursori relevanți: minereul sinterizat, dacă se utilizează în proces.

3.13.   Fonte brute

3.13.1.   Dispoziții speciale

Această categorie de mărfuri agregate include fonta brută aliată obținută în furnale înalte, precum și fonta brută care conține aliaje [de exemplu fonta-oglindă (spiegel)], indiferent de forma fizică (de exemplu lingouri, granule). NPI (fonta brută de nichel) se include în cazul în care conținutul de nichel este mai mic de 10 %. În cadrul combinatelor siderurgice integrate, fonta brută în stare lichidă („metal lichid”) încărcată direct în convertizorul cu insuflare oxigen reprezintă produsul care separă procesul de producție a fontei brute de procesul de producție a oțelului brut. În cazul în care instalația nu vinde fontă brută și nici nu o transferă către alte instalații, nu este necesară monitorizarea separată a emisiile provenite din producția de fontă brută. Se poate defini un proces comun de producție care să includă fabricarea oțelului brut și, sub rezerva normelor prevăzute în secțiunea A.4 din anexa III, o producție ulterioară în aval.

3.13.2.   Ruta de producție

3.13.2.1.   Ruta furnalului înalt

Pentru această variantă tehnologică, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | CO2-ul provenit de la combustibili și agenți de reducere cum ar fi cocsul, praful de cocs, cărbunele, păcura, deșeurile de plastic, gazele naturale, deșeurile de lemn sau mangalul, precum și gazele reziduale, cum ar fi gazul de cocserie, gazul de furnal înalt sau gazul de oțelărie. |
| --- | --- |

—

CO2-ul provenit de la combustibili și agenți de reducere cum ar fi cocsul, praful de cocs, cărbunele, păcura, deșeurile de plastic, gazele naturale, deșeurile de lemn sau mangalul, precum și gazele reziduale, cum ar fi gazul de cocserie, gazul de furnal înalt sau gazul de oțelărie.

| — | În cazul în care se utilizează biomasă, se ține seama de dispozițiile secțiunii B.3.3 din anexa III; |
| --- | --- |

—

În cazul în care se utilizează biomasă, se ține seama de dispozițiile secțiunii B.3.3 din anexa III;

| — | CO2-ul provenit de la materialele de proces, cum ar fi calcarul, magnezitul și alți carbonați sau minereuri carbonatice; materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere. |
| --- | --- |

—

CO2-ul provenit de la materialele de proces, cum ar fi calcarul, magnezitul și alți carbonați sau minereuri carbonatice; materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere.

| — | Carbonul rămas în produs sau în zguri sau deșeuri se ia în considerare utilizând metoda bilanțului masic, în conformitate cu secțiunea B.3.2 din anexa III. |
| --- | --- |

—

Carbonul rămas în produs sau în zguri sau deșeuri se ia în considerare utilizând metoda bilanțului masic, în conformitate cu secțiunea B.3.2 din anexa III.

Precursori relevanți:

| — | minereul sinterizat; |
| --- | --- |

—

minereul sinterizat;

| — | fonta brută sau fierul redus în mod direct (DRI) provenit de la alte instalații sau procese de producție, dacă se utilizează în proces; |
| --- | --- |

—

fonta brută sau fierul redus în mod direct (DRI) provenit de la alte instalații sau procese de producție, dacă se utilizează în proces;

| — | FeMn, FeCr, FeNi, dacă se utilizează în proces; |
| --- | --- |

—

FeMn, FeCr, FeNi, dacă se utilizează în proces;

| — | hidrogenul, dacă se utilizează în proces. |
| --- | --- |

—

hidrogenul, dacă se utilizează în proces.

3.13.2.2.   Reducerea prin topire

Pentru această variantă tehnologică, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | CO2-ul provenit de la combustibili și agenți de reducere cum ar fi cocsul, praful de cocs, cărbunele, păcura, deșeurile de plastic, gazele naturale, deșeurile de lemn, mangalul, gazele reziduale rezultate din proces sau gazul de oțelărie etc. |
| --- | --- |

—

CO2-ul provenit de la combustibili și agenți de reducere cum ar fi cocsul, praful de cocs, cărbunele, păcura, deșeurile de plastic, gazele naturale, deșeurile de lemn, mangalul, gazele reziduale rezultate din proces sau gazul de oțelărie etc.

| — | În cazul în care se utilizează biomasă, se ține seama de dispozițiile secțiunii B.3.3 din anexa III. |
| --- | --- |

—

În cazul în care se utilizează biomasă, se ține seama de dispozițiile secțiunii B.3.3 din anexa III.

| — | CO2-ul provenit de la materialele de proces, cum ar fi calcarul, magnezitul și alți carbonați sau minereuri carbonatice; materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere. |
| --- | --- |

—

CO2-ul provenit de la materialele de proces, cum ar fi calcarul, magnezitul și alți carbonați sau minereuri carbonatice; materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere.

| — | Carbonul rămas în produs sau în zguri sau deșeuri se ia în considerare utilizând metoda bilanțului masic, în conformitate cu secțiunea B.3.2 din anexa III. |
| --- | --- |

—

Carbonul rămas în produs sau în zguri sau deșeuri se ia în considerare utilizând metoda bilanțului masic, în conformitate cu secțiunea B.3.2 din anexa III.

Precursori relevanți:

| — | minereul sinterizat; |
| --- | --- |

—

minereul sinterizat;

| — | fonta brută sau DRI provenit de la alte instalații sau procese de producție, dacă se utilizează în proces; |
| --- | --- |

—

fonta brută sau DRI provenit de la alte instalații sau procese de producție, dacă se utilizează în proces;

| — | FeMn, FeCr, FeNi, dacă se utilizează în proces; |
| --- | --- |

—

FeMn, FeCr, FeNi, dacă se utilizează în proces;

| — | hidrogenul, dacă se utilizează în proces. |
| --- | --- |

—

hidrogenul, dacă se utilizează în proces.

3.14.   DRI (fier redus în mod direct)

3.14.1.   Dispoziții speciale

Există o singură variantă tehnologică definită, deși diferitele tehnologii pot utiliza minereuri de calități diferite, ceea ce poate necesita peletizare sau sinterizare, și agenți de reducere diferiți (gaze naturale, combustibili fosili diverși sau biomasă, hidrogen). Prin urmare, precursorii minereului sinterizat sau ai hidrogenului pot fi relevanți. Ca produse, pot fi relevanți bureții din fier, fierul brichetat fierbinte (HBI) sau alte forme de fier redus în mod direct, inclusiv DRI care este introdus imediat în cuptoare cu arc electric sau în alte procese din aval.

În cazul în care instalația nu vinde DRI și nici nu îl transferă către alte instalații, nu este necesară monitorizarea separată a emisiilor provenite din producția de DRI. Se poate utiliza un proces comun de producție care să includă fabricarea oțelului și, sub rezerva normelor prevăzute în secțiunea A.4 din anexa III, o producție ulterioară în aval.

3.14.2.   Ruta de producție

Pentru această variantă tehnologică, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | CO2-ul provenit de la combustibili și agenți de reducere cum ar fi gazele naturale, păcura, gazele reziduale rezultate din proces sau gazul de oțelărie etc.; |
| --- | --- |

—

CO2-ul provenit de la combustibili și agenți de reducere cum ar fi gazele naturale, păcura, gazele reziduale rezultate din proces sau gazul de oțelărie etc.;

| — | În cazul în care se utilizează biogaz sau alte forme de biomasă, se iau în considerare dispozițiile secțiunii B.3.3 din anexa III. |
| --- | --- |

—

În cazul în care se utilizează biogaz sau alte forme de biomasă, se iau în considerare dispozițiile secțiunii B.3.3 din anexa III.

| — | CO2-ul provenit de la materialele de proces, cum ar fi calcarul, magnezitul și alți carbonați sau minereuri carbonatice; materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere. |
| --- | --- |

—

CO2-ul provenit de la materialele de proces, cum ar fi calcarul, magnezitul și alți carbonați sau minereuri carbonatice; materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere.

| — | Carbonul rămas în produs sau în zguri sau deșeuri se ia în considerare utilizând metoda bilanțului masic, în conformitate cu secțiunea B.3.2 din anexa III. |
| --- | --- |

—

Carbonul rămas în produs sau în zguri sau deșeuri se ia în considerare utilizând metoda bilanțului masic, în conformitate cu secțiunea B.3.2 din anexa III.

Precursori relevanți:

| — | minereul sinterizat, dacă se utilizează în proces; |
| --- | --- |

—

minereul sinterizat, dacă se utilizează în proces;

| — | hidrogenul, dacă se utilizează în proces; |
| --- | --- |

—

hidrogenul, dacă se utilizează în proces;

| — | fonta brută sau DRI provenit de la alte instalații sau procese de producție, dacă se utilizează în proces; |
| --- | --- |

—

fonta brută sau DRI provenit de la alte instalații sau procese de producție, dacă se utilizează în proces;

| — | FeMn, FeCr, FeNi, dacă se utilizează în proces. |
| --- | --- |

—

FeMn, FeCr, FeNi, dacă se utilizează în proces.

3.15.   Oțel brut

3.15.1.   Dispoziții speciale

Limitele de sistem vizează toate activitățile și unitățile necesare pentru obținerea oțelului brut:

| — | în cazul în care procesul începe cu metal lichid (fontă brută lichidă), limitele de sistem includ convertizorul cu insuflare de oxigen, degazificarea în vid, metalurgia secundară, decarburizarea oxigenului cu argon/decarburizarea oxigenului în vid, turnarea continuă sau turnarea lingourilor, laminarea la cald sau forjarea dacă prezintă relevanță, precum și toate activitățile auxiliare necesare, cum ar fi transferurile, reîncălzirea și epurarea gazelor de ardere; |
| --- | --- |

—

în cazul în care procesul începe cu metal lichid (fontă brută lichidă), limitele de sistem includ convertizorul cu insuflare de oxigen, degazificarea în vid, metalurgia secundară, decarburizarea oxigenului cu argon/decarburizarea oxigenului în vid, turnarea continuă sau turnarea lingourilor, laminarea la cald sau forjarea dacă prezintă relevanță, precum și toate activitățile auxiliare necesare, cum ar fi transferurile, reîncălzirea și epurarea gazelor de ardere;

| — | în cazul în care procesul utilizează un cuptor cu arc electric, limitele de sistem includ toate activitățile și unitățile relevante, cum ar fi cuptorul cu arc electric propriu-zis, metalurgia secundară, degazificarea în vid, decarburizarea oxigenului cu argon/decarburizarea oxigenului în vid, turnarea continuă sau turnarea lingourilor, laminarea la cald sau forjarea dacă prezintă relevanță, precum și toate activitățile auxiliare necesare, cum ar fi transferurile, încălzirea materiilor prime și a echipamentelor, reîncălzirea și epurarea gazelor de ardere; |
| --- | --- |

—

în cazul în care procesul utilizează un cuptor cu arc electric, limitele de sistem includ toate activitățile și unitățile relevante, cum ar fi cuptorul cu arc electric propriu-zis, metalurgia secundară, degazificarea în vid, decarburizarea oxigenului cu argon/decarburizarea oxigenului în vid, turnarea continuă sau turnarea lingourilor, laminarea la cald sau forjarea dacă prezintă relevanță, precum și toate activitățile auxiliare necesare, cum ar fi transferurile, încălzirea materiilor prime și a echipamentelor, reîncălzirea și epurarea gazelor de ardere;

| — | în această categorie de mărfuri agregate sunt incluse numai laminarea primară la cald și modelarea brută prin forjare pentru a obține semifabricatele încadrate la codurile NC 7207, 7218 și 7224. Toate celelalte procese de laminare și forjare sunt incluse în categoria de mărfuri agregate „produse din fier sau din oțel”. |
| --- | --- |

—

în această categorie de mărfuri agregate sunt incluse numai laminarea primară la cald și modelarea brută prin forjare pentru a obține semifabricatele încadrate la codurile NC 7207, 7218 și 7224. Toate celelalte procese de laminare și forjare sunt incluse în categoria de mărfuri agregate „produse din fier sau din oțel”.

3.15.2.   Ruta de producție

3.15.2.1   Producerea oțelului cu insuflare de oxigen

Pentru această variantă tehnologică, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | CO2-ul provenit din combustibili precum cărbunele, gazele naturale, păcura, gazele reziduale, cum ar fi gazul de furnal înalt, gazul de cocserie sau gazul de oțelărie etc. |
| --- | --- |

—

CO2-ul provenit din combustibili precum cărbunele, gazele naturale, păcura, gazele reziduale, cum ar fi gazul de furnal înalt, gazul de cocserie sau gazul de oțelărie etc.

| — | CO2-ul provenit de la materialele de proces, cum ar fi calcarul, magnezitul și alți carbonați sau minereuri carbonatice; materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere. |
| --- | --- |

—

CO2-ul provenit de la materialele de proces, cum ar fi calcarul, magnezitul și alți carbonați sau minereuri carbonatice; materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere.

| — | Carbonul care intră în proces sub formă de resturi, aliaje, grafit etc. și carbonul rămas în produs sau în zguri sau deșeuri se ia în considerare utilizând metoda bilanțului masic, în conformitate cu secțiunea B.3.2 din anexa III. |
| --- | --- |

—

Carbonul care intră în proces sub formă de resturi, aliaje, grafit etc. și carbonul rămas în produs sau în zguri sau deșeuri se ia în considerare utilizând metoda bilanțului masic, în conformitate cu secțiunea B.3.2 din anexa III.

Precursori relevanți:

| — | fonta brută, DRI, dacă se utilizează în proces; |
| --- | --- |

—

fonta brută, DRI, dacă se utilizează în proces;

| — | FeMn, FeCr, FeNi, dacă se utilizează în proces; |
| --- | --- |

—

FeMn, FeCr, FeNi, dacă se utilizează în proces;

| — | oțelul brut provenit de la alte instalații sau procese de producție, dacă se utilizează în proces. |
| --- | --- |

—

oțelul brut provenit de la alte instalații sau procese de producție, dacă se utilizează în proces.

3.15.2.2.   Cuptorul cu arc electric

Pentru această variantă tehnologică, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | CO2-ul provenit din combustibili precum cărbunele, gazele naturale, păcura, precum și gazele reziduale, cum ar fi gazul de furnal înalt, gazul de cocserie sau gazul de oțelărie; |
| --- | --- |

—

CO2-ul provenit din combustibili precum cărbunele, gazele naturale, păcura, precum și gazele reziduale, cum ar fi gazul de furnal înalt, gazul de cocserie sau gazul de oțelărie;

| — | CO2-ul provenit din consumul de electrozi și paste de electrozi; |
| --- | --- |

—

CO2-ul provenit din consumul de electrozi și paste de electrozi;

| — | CO2-ul provenit de la materialele de proces, cum ar fi calcarul, magnezitul și alți carbonați sau minereuri carbonatice; materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere. |
| --- | --- |

—

CO2-ul provenit de la materialele de proces, cum ar fi calcarul, magnezitul și alți carbonați sau minereuri carbonatice; materialele utilizate pentru epurarea gazelor de ardere.

| — | Carbonul care intră în proces, de exemplu sub formă de resturi, aliaje și grafit, și carbonul rămas în produs sau în zguri sau deșeuri se ia în considerare utilizând metoda bilanțului masic, în conformitate cu secțiunea B.3.2 din anexa III. |
| --- | --- |

—

Carbonul care intră în proces, de exemplu sub formă de resturi, aliaje și grafit, și carbonul rămas în produs sau în zguri sau deșeuri se ia în considerare utilizând metoda bilanțului masic, în conformitate cu secțiunea B.3.2 din anexa III.

Precursori relevanți:

| — | fonta brută, DRI, dacă se utilizează în proces; |
| --- | --- |

—

fonta brută, DRI, dacă se utilizează în proces;

| — | FeMn, FeCr, FeNi, dacă se utilizează în proces; |
| --- | --- |

—

FeMn, FeCr, FeNi, dacă se utilizează în proces;

| — | oțelul brut provenit de la alte instalații sau procese de producție, dacă se utilizează în proces. |
| --- | --- |

—

oțelul brut provenit de la alte instalații sau procese de producție, dacă se utilizează în proces.

3.16.   Produse din fier sau din oțel

3.16.1.   Dispoziții speciale

Sub rezerva normelor prevăzute în secțiunea A.4 din anexa III și în secțiunile 3.11-3.15 din prezenta anexă, procesul de producție a produselor din fier și din oțel se poate aplica în următoarele cazuri:

| — | limitele de sistem vizează, într-un singur proces, toate etapele din cadrul unui combinat siderurgic integrat, de la producția de fontă brută sau de DRI până la producția de oțel brut și de semifabricate, precum și de produse finite din oțel încadrate la codurile NC enumerate în secțiunea 2 din prezenta anexă; |
| --- | --- |

—

limitele de sistem vizează, într-un singur proces, toate etapele din cadrul unui combinat siderurgic integrat, de la producția de fontă brută sau de DRI până la producția de oțel brut și de semifabricate, precum și de produse finite din oțel încadrate la codurile NC enumerate în secțiunea 2 din prezenta anexă;

| — | limitele de sistem vizează producția de oțel brut, de semifabricate și de produse finite din oțel încadrate la codurile NC enumerate în secțiunea 2 din prezenta anexă; |
| --- | --- |

—

limitele de sistem vizează producția de oțel brut, de semifabricate și de produse finite din oțel încadrate la codurile NC enumerate în secțiunea 2 din prezenta anexă;

| — | limitele de sistem vizează producția de produse finite din oțel încadrate la codurile NC enumerate în secțiunea 2 din prezenta anexă pornind de la oțel brut, de la semifabricate sau de la alte produse finite din oțel încadrate la codurile NC enumerate în secțiunea 2 care fie sunt primite de la alte instalații, fie sunt produse în cadrul aceleiași instalații, dar în cadrul unui proces de producție separat. |
| --- | --- |

—

limitele de sistem vizează producția de produse finite din oțel încadrate la codurile NC enumerate în secțiunea 2 din prezenta anexă pornind de la oțel brut, de la semifabricate sau de la alte produse finite din oțel încadrate la codurile NC enumerate în secțiunea 2 care fie sunt primite de la alte instalații, fie sunt produse în cadrul aceleiași instalații, dar în cadrul unui proces de producție separat.

Se evită dubla contabilizare sau lacunele în cadrul monitorizării proceselor de producție din cadrul unei instalații. Procesul de producție a „produselor din fier sau din oțel” cuprinde următoarele etape de producție:

| — | toate etapele de producție pentru fabricarea mărfurilor încadrate la codurile NC indicate în secțiunea 2 din prezenta anexă pentru categoria de mărfuri agregate „produse din fier sau din oțel” care nu fac deja obiectul unor procese de producție separate pentru fontă brută, DRI sau oțel brut, astfel cum se prevede în secțiunile 3.11-3.15 din prezenta anexă și astfel cum se aplică în cadrul instalației; |
| --- | --- |

—

toate etapele de producție pentru fabricarea mărfurilor încadrate la codurile NC indicate în secțiunea 2 din prezenta anexă pentru categoria de mărfuri agregate „produse din fier sau din oțel” care nu fac deja obiectul unor procese de producție separate pentru fontă brută, DRI sau oțel brut, astfel cum se prevede în secțiunile 3.11-3.15 din prezenta anexă și astfel cum se aplică în cadrul instalației;

| — | toate etapele de producție aplicate în cadrul instalației pornind de la oțelul brut, inclusiv, dar fără a se limita la: reîncălzire, retopire, turnare, laminare la cald, laminare la rece, forjare, decapare, recoacere, placare, acoperire, galvanizare, trefilare, tăiere, sudură, finisare. |
| --- | --- |

—

toate etapele de producție aplicate în cadrul instalației pornind de la oțelul brut, inclusiv, dar fără a se limita la: reîncălzire, retopire, turnare, laminare la cald, laminare la rece, forjare, decapare, recoacere, placare, acoperire, galvanizare, trefilare, tăiere, sudură, finisare.

În cazul produselor care conțin alte materiale reprezentând mai mult de 5 % din masă, de exemplu materiale izolante încadrate la codul NC 7309 00 30, la raportarea masei mărfurilor produse se raportează doar masa fierului sau a oțelului.

3.16.2.   Ruta de producție

Pentru produsele din fie sau din oțel, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | toate emisiile de CO2 provenite din arderea combustibililor și emisiile de proces provenite din tratarea gazelor de ardere care au legătură cu etapele de producție aplicate în cadrul instalației, inclusiv, dar fără a se limita la: reîncălzirea, retopirea, turnarea, laminarea la cald, laminarea la rece, forjarea, decaparea, recoacerea, placarea, acoperirea, galvanizarea, trefilarea, tăierea, sudura și finisarea produselor din fier sau din oțel. |
| --- | --- |

—

toate emisiile de CO2 provenite din arderea combustibililor și emisiile de proces provenite din tratarea gazelor de ardere care au legătură cu etapele de producție aplicate în cadrul instalației, inclusiv, dar fără a se limita la: reîncălzirea, retopirea, turnarea, laminarea la cald, laminarea la rece, forjarea, decaparea, recoacerea, placarea, acoperirea, galvanizarea, trefilarea, tăierea, sudura și finisarea produselor din fier sau din oțel.

Precursori relevanți:

| — | oțelul brut, dacă se utilizează în proces; |
| --- | --- |

—

oțelul brut, dacă se utilizează în proces;

| — | fonta brută, DRI, dacă se utilizează în proces; |
| --- | --- |

—

fonta brută, DRI, dacă se utilizează în proces;

| — | FeMn, FeCr, FeNi, dacă se utilizează în proces; |
| --- | --- |

—

FeMn, FeCr, FeNi, dacă se utilizează în proces;

| — | produsele din fier sau din oțel, dacă se utilizează în proces. |
| --- | --- |

—

produsele din fier sau din oțel, dacă se utilizează în proces.

3.17.   Aluminiu sub formă brută

3.17.1.   Dispoziții speciale

Această categorie de mărfuri agregate include atât aluminiul nealiat, cât și aluminiul aliat, într-o formă fizică tipică pentru metalele sub formă brută, cum ar fi lingouri, plăci, țagle sau granule. În cazul combinatelor de aluminiu integrate se include și aluminiul lichid încărcat direct în procesul de fabricare a produselor din aluminiu. În cazul în care instalația nu vinde aluminiu sub formă brută și nici nu îl transferă către alte instalații, nu este necesară monitorizarea separată a emisiilor provenite din producția de aluminiu sub formă brută. Se poate defini un proces comun de producție care să includă aluminiu sub formă brută și, sub rezerva normelor prevăzute în secțiunea A.4 din anexa III, procese suplimentare de fabricare a unor produse din aluminiu.

3.17.2.   Ruta de producție

3.17.2.1.   Topirea primară (electrolitică)

Pentru această variantă tehnologică, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | emisiile de CO2 provenite din consumul de electrozi sau paste de electrozi; |
| --- | --- |

—

emisiile de CO2 provenite din consumul de electrozi sau paste de electrozi;

| — | emisiile de CO2 provenite de la orice combustibil utilizat (de exemplu, pentru uscarea și preîncălzirea materiilor prime, încălzirea celulelor de electroliză, încălzirea necesară pentru turnare); |
| --- | --- |

—

emisiile de CO2 provenite de la orice combustibil utilizat (de exemplu, pentru uscarea și preîncălzirea materiilor prime, încălzirea celulelor de electroliză, încălzirea necesară pentru turnare);

| — | emisiile de CO2 provenite de la orice fel de tratare a gazelor de ardere, de la sodă calcinată sau de la calcar dacă este cazul; |
| --- | --- |

—

emisiile de CO2 provenite de la orice fel de tratare a gazelor de ardere, de la sodă calcinată sau de la calcar dacă este cazul;

| — | emisiile de perfluorocarburi cauzate de efectele anodice, monitorizate în conformitate cu secțiunea B.7 din anexa III. |
| --- | --- |

—

emisiile de perfluorocarburi cauzate de efectele anodice, monitorizate în conformitate cu secțiunea B.7 din anexa III.

Precursori relevanți: niciunul.

3.17.2.2.   Topire secundară (reciclare)

Pentru topirea secundară (reciclarea) aluminiului se utilizează ca materie primă principală deșeurile de aluminiu. Dacă însă se adaugă aluminiu sub formă brută din alte surse, acesta este tratat ca precursor. În plus, în cazul în care produsul acestui proces conține mai mult de 5 % elemente de aliere, emisiile încorporate ale produsului se calculează ca și cum masa elementelor de aliere ar fi aluminiu sub formă brută rezultat din topirea primară.

Pentru această variantă tehnologică, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | emisiile de CO2 provenite de la orice combustibil utilizat pentru uscarea și preîncălzirea materiilor prime folosite în cuptoarele de topire, în pretratarea deșeurilor, cum ar fi decaparea și dezuleierea, precum și pentru arderea reziduurilor aferente, și cele provenite de la combustibilii necesari pentru turnarea lingourilor, țaglelor sau plăcilor; |
| --- | --- |

—

emisiile de CO2 provenite de la orice combustibil utilizat pentru uscarea și preîncălzirea materiilor prime folosite în cuptoarele de topire, în pretratarea deșeurilor, cum ar fi decaparea și dezuleierea, precum și pentru arderea reziduurilor aferente, și cele provenite de la combustibilii necesari pentru turnarea lingourilor, țaglelor sau plăcilor;

| — | emisiile de CO2 provenite de la orice combustibil utilizat în activități conexe, cum ar fi tratarea crustelor și recuperarea zgurii; |
| --- | --- |

—

emisiile de CO2 provenite de la orice combustibil utilizat în activități conexe, cum ar fi tratarea crustelor și recuperarea zgurii;

| — | emisiile de CO2 provenite de la orice fel de tratare a gazelor de ardere, de la sodă calcinată sau de la calcar dacă este cazul. |
| --- | --- |

—

emisiile de CO2 provenite de la orice fel de tratare a gazelor de ardere, de la sodă calcinată sau de la calcar dacă este cazul.

Precursori relevanți:

| — | aluminiul sub formă brută rezultat din alte surse, dacă se utilizează în proces. |
| --- | --- |

—

aluminiul sub formă brută rezultat din alte surse, dacă se utilizează în proces.

3.18.   Produse din aluminiu

3.18.1.   Dispoziții speciale

Sub rezerva normelor prevăzute în secțiunea A.4 din anexa III și în secțiunea 3.17 din prezenta anexă, procesul de producție a produselor din aluminiu se poate aplica în următoarele cazuri:

| — | limitele de sistem vizează, într-un singur proces, toate etapele din cadrul unui combinat de aluminiu integrat, de la producția de aluminiu sub formă brută până la producția de semifabricate, precum și de produse din aluminiu încadrate la codurile NC enumerate în secțiunea 2 din prezenta anexă; |
| --- | --- |

—

limitele de sistem vizează, într-un singur proces, toate etapele din cadrul unui combinat de aluminiu integrat, de la producția de aluminiu sub formă brută până la producția de semifabricate, precum și de produse din aluminiu încadrate la codurile NC enumerate în secțiunea 2 din prezenta anexă;

| — | limitele de sistem vizează producția de produse din aluminiu încadrate la codurile NC enumerate în secțiunea 2 din prezenta anexă, începând cu producția de semifabricate sau de alte produse din aluminiu încadrate la codurile NC enumerate în secțiunea 2 care fie sunt primite de la alte instalații, fie sunt fabricate în cadrul aceleiași instalații, dar în cadrul unui proces de producție separat. |
| --- | --- |

—

limitele de sistem vizează producția de produse din aluminiu încadrate la codurile NC enumerate în secțiunea 2 din prezenta anexă, începând cu producția de semifabricate sau de alte produse din aluminiu încadrate la codurile NC enumerate în secțiunea 2 care fie sunt primite de la alte instalații, fie sunt fabricate în cadrul aceleiași instalații, dar în cadrul unui proces de producție separat.

Se evită dubla contabilizare sau lacunele în cadrul monitorizării proceselor de producție din cadrul unei instalații. Procesul de producție a „produselor din aluminiu” cuprinde următoarele etape de producție:

| — | toate etapele de producție pentru fabricarea mărfurilor încadrate la codurile NC indicate în secțiunea 2 din prezenta anexă pentru categoria de mărfuri agregate „produse din aluminiu” care nu fac deja obiectul unor procese de producție separate pentru aluminiul sub formă brută, astfel cum se prevede în secțiunea 3.17 din prezenta anexă și astfel cum se aplică în cadrul instalației; |
| --- | --- |

—

toate etapele de producție pentru fabricarea mărfurilor încadrate la codurile NC indicate în secțiunea 2 din prezenta anexă pentru categoria de mărfuri agregate „produse din aluminiu” care nu fac deja obiectul unor procese de producție separate pentru aluminiul sub formă brută, astfel cum se prevede în secțiunea 3.17 din prezenta anexă și astfel cum se aplică în cadrul instalației;

| — | toate etapele de producție aplicate în cadrul instalației pornind de la aluminiu sub formă brută, inclusiv, dar fără a se limita la: reîncălzire, retopire, turnare, laminare, extrudare, forjare, acoperire, galvanizare, trefilare, tăiere, sudare, finisare. |
| --- | --- |

—

toate etapele de producție aplicate în cadrul instalației pornind de la aluminiu sub formă brută, inclusiv, dar fără a se limita la: reîncălzire, retopire, turnare, laminare, extrudare, forjare, acoperire, galvanizare, trefilare, tăiere, sudare, finisare.

În cazul în care produsul conține elemente de aliere reprezentând mai mult de 5 % din masă, emisiile încorporate ale produsului se calculează ca și cum masa elementelor de aliere ar fi aluminiu sub formă brută rezultat din topirea primară.

În cazul produselor care conțin alte materiale reprezentând mai mult de 5 % din masă, de exemplu materiale izolante încadrate la codul NC 7611 00 00, la raportarea masei mărfurilor produse se raportează doar masa aluminiului.

3.18.2.   Ruta de producție

Pentru produsele din aluminiu, monitorizarea emisiilor directe cuprinde:

| — | toate emisiile de CO2 provenite din consumul de combustibil în procesele de formare a produselor din aluminiu și din epurarea gazelor de ardere. |
| --- | --- |

—

toate emisiile de CO2 provenite din consumul de combustibil în procesele de formare a produselor din aluminiu și din epurarea gazelor de ardere.

Precursori relevanți:

| — | aluminiul sub formă brută, dacă se utilizează în procesul de producție (se tratează separat aluminiul primar și cel secundar, dacă se cunosc datele); |
| --- | --- |

—

aluminiul sub formă brută, dacă se utilizează în procesul de producție (se tratează separat aluminiul primar și cel secundar, dacă se cunosc datele);

| — | produsele din aluminiu, dacă se utilizează în procesul de producție. |
| --- | --- |

—

produsele din aluminiu, dacă se utilizează în procesul de producție.

3.19.   Energia electrică

3.19.1.   Dispoziții speciale

În cazul energiei electrice, se monitorizează și se raportează numai emisiile directe. Factorul de emisie pentru energia electrică se determină în conformitate cu secțiunea D.2 din anexa III.

3.19.2.   Ruta de producție

În ceea ce privește energia electrică, monitorizarea directă a emisiilor cuprinde:

| — | toate emisiile de ardere și emisiile de proces provenite din tratarea gazelor de ardere. |
| --- | --- |

—

toate emisiile de ardere și emisiile de proces provenite din tratarea gazelor de ardere.

Precursori relevanți: niciunul.

---

(1)  Regulamentul delegat (UE) 2023/1184 al Comisiei din 10 februarie 2023 de completare a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului prin instituirea unei metodologii a Uniunii de stabilire a unor norme detaliate pentru producția de combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică obținuți din surse regenerabile și utilizați în transporturi (JO L 157, 20.6.2023, p. 11).

(2)  Regulamentul (UE) 2019/1009 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 de stabilire a normelor privind punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante UE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1069/2009 și (CE) nr. 1107/2009 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2003/2003 (JO L 170, 25.6.2019, p. 1).

---

ANEXA III

Norme pentru stabilirea datelor, inclusiv a celor privind emisiile generate de instalație, emisiile atribuite proceselor de producție și emisiile încorporate ale mărfurilor

A.   PRINCIPII

A.1.   Metoda generală

| 1. | În scopul determinării emisiilor încorporate ale mărfurilor enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956, se realizează următoarele activități:






  (a) | Procesele de producție referitoare la mărfurile produse în cadrul instalației se identifică utilizând categoriile de mărfuri agregate, astfel cum sunt definite în secțiunea 2 din anexa II, precum și variantele tehnologice relevante enumerate în secțiunea 3 din anexa II, ținând seama de normele de stabilire a limitelor de sistem ale proceselor de producție în conformitate cu secțiunea A.4 din prezenta anexă. |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

Procesele de producție referitoare la mărfurile produse în cadrul instalației se identifică utilizând categoriile de mărfuri agregate, astfel cum sunt definite în secțiunea 2 din anexa II, precum și variantele tehnologice relevante enumerate în secțiunea 3 din anexa II, ținând seama de normele de stabilire a limitelor de sistem ale proceselor de producție în conformitate cu secțiunea A.4 din prezenta anexă.

| (b) | La nivelul instalației care produce mărfurile, emisiile directe de gaze cu efect de seră specificate în anexa II pentru mărfurile respective se monitorizează în conformitate cu metodele prevăzute în secțiunea B din prezenta anexă. |
| --- | --- |

(b)

La nivelul instalației care produce mărfurile, emisiile directe de gaze cu efect de seră specificate în anexa II pentru mărfurile respective se monitorizează în conformitate cu metodele prevăzute în secțiunea B din prezenta anexă.

| (c) | În cazul în care în instalație este importată, produsă ori consumată căldură măsurabilă sau din instalație este exportată căldură măsurabilă, fluxurile nete de căldură și emisiile asociate cu producerea căldurii respective se monitorizează în conformitate cu metodele prevăzute în secțiunea C din prezenta anexă. |
| --- | --- |

(c)

În cazul în care în instalație este importată, produsă ori consumată căldură măsurabilă sau din instalație este exportată căldură măsurabilă, fluxurile nete de căldură și emisiile asociate cu producerea căldurii respective se monitorizează în conformitate cu metodele prevăzute în secțiunea C din prezenta anexă.

| (d) | În scopul monitorizării emisiilor indirecte încorporate ale mărfurile produse, consumul de energie electrică în cadrul proceselor de producție relevante se monitorizează în conformitate cu metodele prevăzute în secțiunea D.1 din prezenta anexă. În cazul în care se produce energie electrică în cadrul instalației sau la o sursă care prezintă o legătură tehnică directă cu aceasta, emisiile asociate producției respective de energie electrică se monitorizează pentru a determina factorul de emisie pentru energia electrică respectivă. În cazul în care instalația primește energie electrică din rețea, factorul de emisie pentru energie electrică respectivă se determină în conformitate cu secțiunea D.2.3 din prezenta anexă. De asemenea, se monitorizează orice cantitate de energie electrică transferată între procesele de producție sau exportată din instalație. |
| --- | --- |

(d)

În scopul monitorizării emisiilor indirecte încorporate ale mărfurile produse, consumul de energie electrică în cadrul proceselor de producție relevante se monitorizează în conformitate cu metodele prevăzute în secțiunea D.1 din prezenta anexă. În cazul în care se produce energie electrică în cadrul instalației sau la o sursă care prezintă o legătură tehnică directă cu aceasta, emisiile asociate producției respective de energie electrică se monitorizează pentru a determina factorul de emisie pentru energia electrică respectivă. În cazul în care instalația primește energie electrică din rețea, factorul de emisie pentru energie electrică respectivă se determină în conformitate cu secțiunea D.2.3 din prezenta anexă. De asemenea, se monitorizează orice cantitate de energie electrică transferată între procesele de producție sau exportată din instalație.

| (e) | Emisiile directe din cadrul instalațiilor, împreună cu producția și consumul de energie termică, producția și consumul de energie electrică, precum și orice flux relevant de gaze reziduale se atribuie proceselor de producție asociate mărfurilor produse prin aplicarea normelor prevăzute în secțiunea F din prezenta anexă. Respectivele emisii atribuite se utilizează pentru a calcula emisiile specifice încorporate directe și indirecte ale mărfurilor produse, prin aplicarea normelor prevăzute în secțiunea F din prezenta anexă. |
| --- | --- |

(e)

Emisiile directe din cadrul instalațiilor, împreună cu producția și consumul de energie termică, producția și consumul de energie electrică, precum și orice flux relevant de gaze reziduale se atribuie proceselor de producție asociate mărfurilor produse prin aplicarea normelor prevăzute în secțiunea F din prezenta anexă. Respectivele emisii atribuite se utilizează pentru a calcula emisiile specifice încorporate directe și indirecte ale mărfurilor produse, prin aplicarea normelor prevăzute în secțiunea F din prezenta anexă.

| (f) | În cazurile în care secțiunea 3 din anexa II definește precursori relevanți pentru mărfurile produse în cadrul instalațiilor, ceea ce face ca mărfurile respective să fie „mărfuri complexe”, emisiile încorporate ale precursorului relevant se determină în conformitate cu secțiunea E din prezenta anexă și se adaugă la emisiile încorporate ale mărfurilor complexe produse, prin aplicarea normelor prevăzute în secțiunea G din prezenta anexă. În cazul în care precursorii sunt ei înșiși mărfuri complexe, acest proces se repetă în mod recursiv până când nu mai sunt precursori în joc. |
| --- | --- |

(f)

În cazurile în care secțiunea 3 din anexa II definește precursori relevanți pentru mărfurile produse în cadrul instalațiilor, ceea ce face ca mărfurile respective să fie „mărfuri complexe”, emisiile încorporate ale precursorului relevant se determină în conformitate cu secțiunea E din prezenta anexă și se adaugă la emisiile încorporate ale mărfurilor complexe produse, prin aplicarea normelor prevăzute în secțiunea G din prezenta anexă. În cazul în care precursorii sunt ei înșiși mărfuri complexe, acest proces se repetă în mod recursiv până când nu mai sunt precursori în joc.

| 2. | În cazul în care un operator nu poate determina în mod adecvat datele reale pentru unul sau mai multe seturi de date prin aplicarea metodelor prevăzute în secțiunea A.3 din prezenta anexă și, de asemenea, nu este disponibilă nicio altă metodă de eliminare a lacunelor în materie de date, se pot utiliza valorile implicite puse la dispoziție și publicate de Comisie pentru perioada de tranziție, în condițiile specificate la articolul 4 alineatul (3) din prezentul regulament. În acest caz, se adaugă o scurtă explicație a motivelor pentru care nu au fost utilizate date reale. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Monitorizarea acoperă o perioadă de raportare care asigură evitarea, în cea mai mare măsură posibilă, a datelor nereprezentative din cauza fluctuațiilor de scurtă durată ale proceselor de producție și a lacunelor în materie de date. Perioada de raportare implicită este de un an calendaristic. Cu toate acestea, operatorul poate alege una din următoarele alternative:






  (a) | în cazul în care instalația face obiectul unei obligații de asigurare a conformității în cadrul unui sistem eligibil de monitorizare, raportare și verificare, se poate folosi perioada de raportare a sistemului respectiv dacă acoperă cel puțin trei luni; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

în cazul în care instalația face obiectul unei obligații de asigurare a conformității în cadrul unui sistem eligibil de monitorizare, raportare și verificare, se poate folosi perioada de raportare a sistemului respectiv dacă acoperă cel puțin trei luni;

| (b) | exercițiul financiar al operatorului, cu condiția ca această perioadă să asigure o calitate mai bună a datelor decât în cazul utilizării anului calendaristic. |
| --- | --- |

(b)

exercițiul financiar al operatorului, cu condiția ca această perioadă să asigure o calitate mai bună a datelor decât în cazul utilizării anului calendaristic.

Emisiile încorporate ale mărfurilor se calculează ca medie a perioadei de raportare alese.

| 4. | În ceea ce privește emisiile care apar în afara limitelor instalației și care sunt relevante pentru calcularea emisiilor încorporate, se utilizează datele referitoare la cea mai recentă perioadă de raportare disponibilă, obținute de la furnizorul materialelor de intrare (de exemplu energie electrică, energie termică, precursor). Emisiile care apar în afara limitelor instalației cuprind:






  (a) | emisii indirecte în cazul în care energia electrică este primită din rețea; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

emisii indirecte în cazul în care energia electrică este primită din rețea;

| (b) | emisiile aferente energiei electrice și energiei termice importate de la alte instalații; |
| --- | --- |

(b)

emisiile aferente energiei electrice și energiei termice importate de la alte instalații;

| (c) | emisiile directe și indirecte încorporate ale precursorilor primiți de la alte instalații. |
| --- | --- |

(c)

emisiile directe și indirecte încorporate ale precursorilor primiți de la alte instalații.

| 5. | Datele privind emisiile generate pe parcursul unei perioade de raportare complete se exprimă în CO2 echivalent, rotunjite la tone întregi.
  Toți parametri utilizați pentru calcularea emisiilor se rotunjesc astfel încât să includă toate cifrele semnificative pentru calcularea și raportarea emisiilor.
  Emisiile specifice încorporate directe și indirecte se exprimă în tone de CO2 echivalent pe tonă de mărfuri, rotunjite astfel încât să includă toate cifrele semnificative, cu maximum 5 cifre după virgulă. |
| --- | --- |

5.

Toți parametri utilizați pentru calcularea emisiilor se rotunjesc astfel încât să includă toate cifrele semnificative pentru calcularea și raportarea emisiilor.

Emisiile specifice încorporate directe și indirecte se exprimă în tone de CO2 echivalent pe tonă de mărfuri, rotunjite astfel încât să includă toate cifrele semnificative, cu maximum 5 cifre după virgulă.

A.2.   Principiile monitorizării

Pentru monitorizarea datelor reale la nivel de instalație și pentru seturile de date necesare pentru atribuirea emisiilor mărfurilor, se aplică următoarele principii:

| 1. | Exhaustivitate: metodologia de monitorizare include toți parametrii necesari pentru determinarea emisiilor încorporate ale mărfurilor enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956 în conformitate cu metodele și formulele din prezenta anexă.






  (a) | Emisiile directe la nivel de instalație cuprind emisiile de ardere și emisiile de proces. |
| --- | --- | --- |

1.

Exhaustivitate: metodologia de monitorizare include toți parametrii necesari pentru determinarea emisiilor încorporate ale mărfurilor enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956 în conformitate cu metodele și formulele din prezenta anexă.

(a)

Emisiile directe la nivel de instalație cuprind emisiile de ardere și emisiile de proces.

| (b) | Emisiile directe încorporate cuprind emisiile atribuite procesului de producție relevant în conformitate cu secțiunea F din prezenta anexă, pe baza emisiilor directe generate de instalație, a emisiilor asociate fluxurilor de căldură și fluxurilor de materiale relevante din limitele de sistem ale procesului, inclusiv gazele reziduale dacă este cazul. Emisiile încorporate directe includ, de asemenea, emisiile încorporate directe ale precursorilor relevanți. |
| --- | --- |

(b)

Emisiile directe încorporate cuprind emisiile atribuite procesului de producție relevant în conformitate cu secțiunea F din prezenta anexă, pe baza emisiilor directe generate de instalație, a emisiilor asociate fluxurilor de căldură și fluxurilor de materiale relevante din limitele de sistem ale procesului, inclusiv gazele reziduale dacă este cazul. Emisiile încorporate directe includ, de asemenea, emisiile încorporate directe ale precursorilor relevanți.

| (c) | Emisiile indirecte la nivelul instalației vizează emisiile rezultate din consumul de energie electrică în cadrul instalației. |
| --- | --- |

(c)

Emisiile indirecte la nivelul instalației vizează emisiile rezultate din consumul de energie electrică în cadrul instalației.

| (d) | Emisiile indirecte încorporate cuprind emisiile indirecte ale mărfurilor produse în cadrul instalației și emisiile încorporate indirecte ale precursorilor relevanți. |
| --- | --- |

(d)

Emisiile indirecte încorporate cuprind emisiile indirecte ale mărfurilor produse în cadrul instalației și emisiile încorporate indirecte ale precursorilor relevanți.

| (e) | Pentru fiecare parametru se selectează o metodă adecvată în conformitate cu secțiunea A.3 din prezenta anexă, asigurându-se că nu există nici dublă contabilizare, nici lacune în materie de date. |
| --- | --- |

(e)

Pentru fiecare parametru se selectează o metodă adecvată în conformitate cu secțiunea A.3 din prezenta anexă, asigurându-se că nu există nici dublă contabilizare, nici lacune în materie de date.

| 2. | Consecvență și comparabilitate: monitorizarea și raportarea trebuie să fie coerente și comparabile în timp. În acest scop, metodele selectate se consemnează într-o documentație scrisă privind metodologia de monitorizare, astfel încât metodele să fie utilizate în mod consecvent. Metodologia se modifică numai dacă acest lucru este justificat în mod obiectiv. Următoarele reprezintă exemple de motive relevante:






  (a) | modificări ale configurației instalației, a tehnologiei utilizate, a materialelor de intrare și a combustibililor sau a mărfurilor produse; |
| --- | --- | --- |

2.

Consecvență și comparabilitate: monitorizarea și raportarea trebuie să fie coerente și comparabile în timp. În acest scop, metodele selectate se consemnează într-o documentație scrisă privind metodologia de monitorizare, astfel încât metodele să fie utilizate în mod consecvent. Metodologia se modifică numai dacă acest lucru este justificat în mod obiectiv. Următoarele reprezintă exemple de motive relevante:

(a)

modificări ale configurației instalației, a tehnologiei utilizate, a materialelor de intrare și a combustibililor sau a mărfurilor produse;

| (b) | trebuie introduse surse de date sau metode de monitorizare noi ca urmare a schimbării partenerilor comerciali responsabili pentru datele utilizate în metodologia de monitorizare; |
| --- | --- |

(b)

trebuie introduse surse de date sau metode de monitorizare noi ca urmare a schimbării partenerilor comerciali responsabili pentru datele utilizate în metodologia de monitorizare;

| (c) | acuratețea datelor poate fi îmbunătățită, fluxurile de date pot fi simplificate sau sistemul de control poate fi îmbunătățit. |
| --- | --- |

(c)

acuratețea datelor poate fi îmbunătățită, fluxurile de date pot fi simplificate sau sistemul de control poate fi îmbunătățit.

| 3. | Transparență: se obțin, se înregistrează, se compilează, se analizează și se documentează date privind monitorizarea, inclusiv ipotezele, referințele, date privind activitatea, factorii de emisie, parametrii de calcul, datele privind emisiile încorporate ale precursorilor achiziționați, energia termică și electrică măsurabile, valorile implicite ale emisiilor încorporate, informații privind prețul carbonului datorat și oricare alte date relevante în scopul prezentei anexe, într-un mod transparent care să permită reproducerea determinării datelor privind emisiile, inclusiv de către părți terțe independente cum ar fi verificatorii acreditați. Documentația include o evidență a tuturor modificărilor de metodologie.
  La locul unde se află instalația se păstrează evidențe complete și transparente ale tuturor datelor relevante pentru determinarea emisiilor încorporate ale mărfurilor produse, inclusiv documentele justificative necesare, pe o perioadă de cel puțin patru ani după încheierea perioadei de raportare. Aceste evidențe pot fi comunicate unui declarant care raportează informații. |
| --- | --- |

3.

Transparență: se obțin, se înregistrează, se compilează, se analizează și se documentează date privind monitorizarea, inclusiv ipotezele, referințele, date privind activitatea, factorii de emisie, parametrii de calcul, datele privind emisiile încorporate ale precursorilor achiziționați, energia termică și electrică măsurabile, valorile implicite ale emisiilor încorporate, informații privind prețul carbonului datorat și oricare alte date relevante în scopul prezentei anexe, într-un mod transparent care să permită reproducerea determinării datelor privind emisiile, inclusiv de către părți terțe independente cum ar fi verificatorii acreditați. Documentația include o evidență a tuturor modificărilor de metodologie.

La locul unde se află instalația se păstrează evidențe complete și transparente ale tuturor datelor relevante pentru determinarea emisiilor încorporate ale mărfurilor produse, inclusiv documentele justificative necesare, pe o perioadă de cel puțin patru ani după încheierea perioadei de raportare. Aceste evidențe pot fi comunicate unui declarant care raportează informații.

| 4. | Precizie: metodologia de monitorizare aleasă asigură faptul că determinarea emisiilor nu este, în mod sistematic sau cu bună știință, inexactă. Se identifică și se reduce pe cât posibil orice sursă de incertitudine. Se procedează cu diligența necesară pentru a se asigura că atât calcularea, cât și măsurarea emisiilor prezintă cel mai înalt grad de precizie posibil.
  În cazul în care au apărut sau se preconizează că vor fi inevitabile lacune în materie de date, datele alternative constau în estimări prudente. Alte cazuri în care datele privind emisiile trebuie să se bazeze pe estimări prudente:






  (a) | monoxidul de carbon (CO) emis în atmosferă se calculează ca fiind cantitatea molară echivalentă a CO2-ului; |
| --- | --- | --- |

4.

Precizie: metodologia de monitorizare aleasă asigură faptul că determinarea emisiilor nu este, în mod sistematic sau cu bună știință, inexactă. Se identifică și se reduce pe cât posibil orice sursă de incertitudine. Se procedează cu diligența necesară pentru a se asigura că atât calcularea, cât și măsurarea emisiilor prezintă cel mai înalt grad de precizie posibil.

În cazul în care au apărut sau se preconizează că vor fi inevitabile lacune în materie de date, datele alternative constau în estimări prudente. Alte cazuri în care datele privind emisiile trebuie să se bazeze pe estimări prudente:

(a)

monoxidul de carbon (CO) emis în atmosferă se calculează ca fiind cantitatea molară echivalentă a CO2-ului;

| (b) | în cazul tuturor emisiilor provenite de la biomasă în bilanțurile masice și al CO2-ului transferat, dacă nu este posibil să se determine conținutul de biomasă din materiale sau combustibili, emisiile se consideră ca provenind din carbon fosil. |
| --- | --- |

(b)

în cazul tuturor emisiilor provenite de la biomasă în bilanțurile masice și al CO2-ului transferat, dacă nu este posibil să se determine conținutul de biomasă din materiale sau combustibili, emisiile se consideră ca provenind din carbon fosil.

| 5. | Integritatea metodologiei: metodologia de monitorizare aleasă trebuie să permită asigurarea rezonabilă a integrității datelor privind emisiile care urmează a fi raportate. Emisiile se determină utilizând metodologiile de monitorizare adecvate stabilite în prezenta anexă. Datele privind emisiile raportate trebuie să nu conțină denaturări semnificative, să evite subiectivismul în selecția și prezentarea informațiilor și să ofere o imagine credibilă și echilibrată a emisiilor încorporate ale mărfurilor produse în cadrul instalației. |
| --- | --- |

5.

Integritatea metodologiei: metodologia de monitorizare aleasă trebuie să permită asigurarea rezonabilă a integrității datelor privind emisiile care urmează a fi raportate. Emisiile se determină utilizând metodologiile de monitorizare adecvate stabilite în prezenta anexă. Datele privind emisiile raportate trebuie să nu conțină denaturări semnificative, să evite subiectivismul în selecția și prezentarea informațiilor și să ofere o imagine credibilă și echilibrată a emisiilor încorporate ale mărfurilor produse în cadrul instalației.

| 6. | Se pot aplica măsuri opționale de creștere a calității datelor care urmează să fie raportate, în special fluxul de date și activitățile de control în conformitate cu secțiunea H din prezenta anexă. |
| --- | --- |

6.

Se pot aplica măsuri opționale de creștere a calității datelor care urmează să fie raportate, în special fluxul de date și activitățile de control în conformitate cu secțiunea H din prezenta anexă.

| 7. | Raportul cost-eficacitate: la selectarea metodologiei de monitorizare se pun în balanță efectele pozitive ale unei precizii mai mari și costurile suplimentare aferente. Monitorizarea și raportarea emisiilor trebuie să vizeze cel mai înalt nivel de precizie care poate fi atins, cu excepția cazului în care acest lucru nu este posibil din punct de vedere tehnic sau atrage costuri nerezonabile. |
| --- | --- |

7.

Raportul cost-eficacitate: la selectarea metodologiei de monitorizare se pun în balanță efectele pozitive ale unei precizii mai mari și costurile suplimentare aferente. Monitorizarea și raportarea emisiilor trebuie să vizeze cel mai înalt nivel de precizie care poate fi atins, cu excepția cazului în care acest lucru nu este posibil din punct de vedere tehnic sau atrage costuri nerezonabile.

| 8. | Îmbunătățirea continuă: se verifică periodic dacă metodologiile de monitorizare pot fi îmbunătățite. În cazul în care se efectuează verificarea datelor privind emisiile, orice recomandare de îmbunătățire inclusă în rapoartele de verificare se ia în considerare pentru a fi pusă în aplicare într-un interval de timp rezonabil, cu excepția cazului în care îmbunătățirea ar atrage costuri nerezonabile sau nu ar fi posibilă din punct de vedere tehnic. |
| --- | --- |

8.

Îmbunătățirea continuă: se verifică periodic dacă metodologiile de monitorizare pot fi îmbunătățite. În cazul în care se efectuează verificarea datelor privind emisiile, orice recomandare de îmbunătățire inclusă în rapoartele de verificare se ia în considerare pentru a fi pusă în aplicare într-un interval de timp rezonabil, cu excepția cazului în care îmbunătățirea ar atrage costuri nerezonabile sau nu ar fi posibilă din punct de vedere tehnic.

A.3.   Metodele care reprezintă cea mai bună sursă de date disponibile

| 1. | Pentru determinarea emisiilor încorporate ale mărfurilor și pentru seturile de date subiacente, cum ar fi emisiile aferente fluxurilor-sursă sau surselor de emisii individuale ori cantitățile de căldură măsurabilă, principiul general este de a selecta întotdeauna cea mai bună sursă de date disponibilă. În acest scop, se aplică următoarele principii directoare:






  (a) | Se preferă metodele de monitorizare descrise în prezenta anexă. În cazul în care, pentru un anumit set de date, în prezenta anexă nu este descrisă nicio metodă de monitorizare sau metoda descrisă ar atrage costuri nerezonabile sau nu este posibilă din punct de vedere tehnic, se pot utiliza metode de monitorizare dintr-un alt sistem eligibil de monitorizare, raportare și verificare, în condițiile specificate la articolul 4 alineatul (2) din prezentul regulament, dacă acestea acoperă setul de date necesar. În cazul în care astfel de metode nu sunt disponibile, nu sunt posibile din punct de vedere tehnic sau ar atrage costuri nerezonabile, se pot utiliza metode indirecte pentru determinarea setului de date în conformitate cu punctul 2. În cazul în care metodele respective nu sunt disponibile, nu sunt posibile din punct de vedere tehnic sau ar atrage costuri nerezonabile, se pot utiliza valorile implicite puse la dispoziție și publicate de Comisie pentru perioada de tranziție, în condițiile specificate la articolul 4 alineatul (3) din prezentul regulament. |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

Se preferă metodele de monitorizare descrise în prezenta anexă. În cazul în care, pentru un anumit set de date, în prezenta anexă nu este descrisă nicio metodă de monitorizare sau metoda descrisă ar atrage costuri nerezonabile sau nu este posibilă din punct de vedere tehnic, se pot utiliza metode de monitorizare dintr-un alt sistem eligibil de monitorizare, raportare și verificare, în condițiile specificate la articolul 4 alineatul (2) din prezentul regulament, dacă acestea acoperă setul de date necesar. În cazul în care astfel de metode nu sunt disponibile, nu sunt posibile din punct de vedere tehnic sau ar atrage costuri nerezonabile, se pot utiliza metode indirecte pentru determinarea setului de date în conformitate cu punctul 2. În cazul în care metodele respective nu sunt disponibile, nu sunt posibile din punct de vedere tehnic sau ar atrage costuri nerezonabile, se pot utiliza valorile implicite puse la dispoziție și publicate de Comisie pentru perioada de tranziție, în condițiile specificate la articolul 4 alineatul (3) din prezentul regulament.

| (b) | În ceea ce privește metodele de determinare directă sau indirectă, o metodă este considerată adecvată atunci când se asigură că orice contorizare, analiză, eșantionare, calibrare și validare pentru determinarea setului de date specifice se efectuează prin aplicarea metodelor definite în standardele EN sau ISO relevante. În cazul în care nu sunt disponibile astfel de standarde, se pot utiliza standarde naționale. În cazul în care nu există standarde publicate aplicabile, se utilizează proiecte de standarde adecvate, ghiduri privind cele mai bune practici din industrie sau alte metodologii dovedite științific, limitându-se erorile de eșantionare și de măsurare. |
| --- | --- |

(b)

În ceea ce privește metodele de determinare directă sau indirectă, o metodă este considerată adecvată atunci când se asigură că orice contorizare, analiză, eșantionare, calibrare și validare pentru determinarea setului de date specifice se efectuează prin aplicarea metodelor definite în standardele EN sau ISO relevante. În cazul în care nu sunt disponibile astfel de standarde, se pot utiliza standarde naționale. În cazul în care nu există standarde publicate aplicabile, se utilizează proiecte de standarde adecvate, ghiduri privind cele mai bune practici din industrie sau alte metodologii dovedite științific, limitându-se erorile de eșantionare și de măsurare.

| (c) | În cadrul unei metode menționate la litera (a), instrumentele de măsurare sau analizele de laborator aflate sub controlul operatorului sunt preferabile instrumentelor de măsurare sau analizelor aflate sub controlul unei alte entități juridice, cum ar fi furnizorul de combustibil sau de materiale ori partenerii comerciali în ceea ce privește mărfurile produse. |
| --- | --- |

(c)

În cadrul unei metode menționate la litera (a), instrumentele de măsurare sau analizele de laborator aflate sub controlul operatorului sunt preferabile instrumentelor de măsurare sau analizelor aflate sub controlul unei alte entități juridice, cum ar fi furnizorul de combustibil sau de materiale ori partenerii comerciali în ceea ce privește mărfurile produse.

| (d) | Instrumentele de măsurare se selectează astfel încât să prezinte cea mai mică incertitudine în utilizare, fără a atrage costuri nerezonabile. Se preferă instrumentele supuse verificării metrologice legale, cu excepția cazului în care sunt disponibile alte instrumente cu un grad de incertitudine în utilizare semnificativ mai redus. Instrumentele se utilizează numai în medii corespunzătoare, în conformitate cu specificațiile lor de utilizare. |
| --- | --- |

(d)

Instrumentele de măsurare se selectează astfel încât să prezinte cea mai mică incertitudine în utilizare, fără a atrage costuri nerezonabile. Se preferă instrumentele supuse verificării metrologice legale, cu excepția cazului în care sunt disponibile alte instrumente cu un grad de incertitudine în utilizare semnificativ mai redus. Instrumentele se utilizează numai în medii corespunzătoare, în conformitate cu specificațiile lor de utilizare.

| (e) | În cazul în care se utilizează analize de laborator sau în cazul în care laboratoarele efectuează tratări de eșantioane, calibrări, validări ale metodelor sau activități legate de măsurarea continuă a emisiilor, se aplică cerințele secțiunii B.5.4.3 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

(e)

În cazul în care se utilizează analize de laborator sau în cazul în care laboratoarele efectuează tratări de eșantioane, calibrări, validări ale metodelor sau activități legate de măsurarea continuă a emisiilor, se aplică cerințele secțiunii B.5.4.3 din prezenta anexă.

| 2. | Metode de determinare indirectă: În cazul în care nu există nicio metodă de determinare directă pentru un set de date necesar, în special în cazurile în care trebuie determinată căldura măsurabilă netă care se utilizează în diferite procese de producție, se poate utiliza o metodă de determinare indirectă, cum ar fi:






  (a) | calculul bazat pe un proces chimic sau fizic cunoscut, utilizând valorile corespunzătoare acceptate din literatura de specialitate pentru proprietățile chimice și fizice ale substanțelor implicate, factorii stoichiometrici corespunzători și proprietățile termodinamice, cum ar fi entalpiile de reacție, după caz; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

calculul bazat pe un proces chimic sau fizic cunoscut, utilizând valorile corespunzătoare acceptate din literatura de specialitate pentru proprietățile chimice și fizice ale substanțelor implicate, factorii stoichiometrici corespunzători și proprietățile termodinamice, cum ar fi entalpiile de reacție, după caz;

| (b) | calculul bazat pe datele de proiectare ale instalației, cum ar fi eficiența energetică a unităților tehnice sau consumul de energie calculat pe unitate de produs; |
| --- | --- |

(b)

calculul bazat pe datele de proiectare ale instalației, cum ar fi eficiența energetică a unităților tehnice sau consumul de energie calculat pe unitate de produs;

| (c) | corelările bazate pe teste empirice de determinare a valorilor estimate pentru setul de date necesar, efectuate cu echipamente necalibrate, sau pe datele documentate în protocoalele de producție. În acest sens, se asigură că respectiva corelare satisface cerințele bunei practici inginerești și că este aplicată numai pentru determinarea valorilor care se încadrează în intervalul pentru care a fost concepută. Valabilitatea acestor corelări se evaluează cel puțin o dată pe an. |
| --- | --- |

(c)

corelările bazate pe teste empirice de determinare a valorilor estimate pentru setul de date necesar, efectuate cu echipamente necalibrate, sau pe datele documentate în protocoalele de producție. În acest sens, se asigură că respectiva corelare satisface cerințele bunei practici inginerești și că este aplicată numai pentru determinarea valorilor care se încadrează în intervalul pentru care a fost concepută. Valabilitatea acestor corelări se evaluează cel puțin o dată pe an.

| 3. | Pentru a determina cele mai bune surse de date disponibile, se selectează sursa cel mai bine clasată în ierarhia prezentată la punctul 1 care este deja disponibilă în cadrul instalației. Cu toate acestea, în cazul în care este posibil din punct de vedere tehnic să se aplice o sursă de date mai bine clasată în ierarhie fără a implica costuri nerezonabile, trebuie aplicată respectiva sursa de date mai bună, fără întârzieri nejustificate. Atunci când sunt disponibile surse de date diferite pentru același set de date, clasate la același nivel în ierarhia prezentată la punctul 1, se alege sursa de date care asigură cel mai clar flux de date cu cel mai mic risc inerent și cel mai mic risc de control în ceea ce privește inexactitățile. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pentru determinarea și raportarea emisiilor încorporate se utilizează sursele de date alese în conformitate cu punctul 3. |
| --- | --- |

4.

| 5. | În măsura în care acest lucru este posibil fără a atrage costuri nerezonabile, în scopul sistemului de control specificat în secțiunea H din prezenta anexă, se identifică surse de date suplimentare sau metode suplimentare de determinare a seturilor de date care permit coroborarea surselor de date de la punctul 3. Sursele de date selectate, dacă există, se specifică în documentația privind metodologia de monitorizare. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Îmbunătățiri recomandate: se verifică periodic, dar cel puțin o dată pe an, dacă sunt disponibile noi surse de date, în scopul îmbunătățirii metodelor de monitorizare. În cazul în care aceste noi surse de date sunt considerate mai precise conform ierarhiei prezentate la punctul 1, acestea se includ în documentația privind metodologia de monitorizare și se aplică începând cu cea mai apropiată dată posibilă. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fezabilitate tehnică: în cazul în care se susține că aplicarea unei metodologii de determinare specifice nu este posibilă din punct de vedere tehnic, în documentația privind metodologia de monitorizare se prezintă o justificare în acest sens. Aceasta se reevaluează în timpul verificărilor periodice efectuate în conformitate cu punctul 6. Justificarea respectivă se bazează pe măsura în care instalația dispune de resursele tehnice necesare pentru a răspunde exigențelor unei surse de date propuse sau ale unei metode de monitorizare, care pot fi implementate în termenul solicitat pentru a îndeplini scopul prezentei anexe. Resursele tehnice respective includ disponibilitatea tehnicilor și a tehnologiei necesare. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Costuri nerezonabile: în cazul în care se susține că aplicarea unei metodologii specifice de determinare pentru un set de date atrage costuri nerezonabile, în documentația privind metodologia de monitorizare se prezintă o justificare în acest sens. Aceasta se reevaluează în timpul verificărilor periodice efectuate în conformitate cu punctul 6. Natura nerezonabilă a costurilor se stabilește conform celor de mai jos.
  Costurile pentru determinarea unui set specific de date sunt considerate nerezonabile în cazul în care costurile estimate de operator depășesc beneficiul oferit de metodologia specifică de determinare. În acest sens, beneficiul se calculează înmulțind factorul de îmbunătățire cu prețul de referință de 20 EUR per tonă de CO2 echivalent, iar costurile includ o perioadă de depreciere corespunzătoare, bazată pe perioada de viață economică a echipamentului, după caz.
  Factorul de îmbunătățire se calculează după cum urmează:






  (a) | îmbunătățirea incertitudinii estimate într-o măsură, exprimată în procente, înmulțită cu emisiile aferente estimate pe parcursul perioadei de raportare. Emisii aferente înseamnă:






  1. | emisiile directe generate de fluxul-sursă sau de sursa de emisii în cauză; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Costurile pentru determinarea unui set specific de date sunt considerate nerezonabile în cazul în care costurile estimate de operator depășesc beneficiul oferit de metodologia specifică de determinare. În acest sens, beneficiul se calculează înmulțind factorul de îmbunătățire cu prețul de referință de 20 EUR per tonă de CO2 echivalent, iar costurile includ o perioadă de depreciere corespunzătoare, bazată pe perioada de viață economică a echipamentului, după caz.

Factorul de îmbunătățire se calculează după cum urmează:

(a)

îmbunătățirea incertitudinii estimate într-o măsură, exprimată în procente, înmulțită cu emisiile aferente estimate pe parcursul perioadei de raportare. Emisii aferente înseamnă:

1.

emisiile directe generate de fluxul-sursă sau de sursa de emisii în cauză;

| 2. | emisiile atribuite unei cantități de căldură măsurabilă; |
| --- | --- |

2.

emisiile atribuite unei cantități de căldură măsurabilă;

| 3. | emisiile indirecte legate de cantitatea de energie electrică în cauză; |
| --- | --- |

3.

emisiile indirecte legate de cantitatea de energie electrică în cauză;

| 4. | emisiile încorporate ale unui material produs sau ale unui precursor consumat; |
| --- | --- |

4.

emisiile încorporate ale unui material produs sau ale unui precursor consumat;

| (b) | 1 % din emisiile aferente, în cazul în care nu este implicată nicio îmbunătățire a incertitudinii de măsurare. |
| --- | --- |

(b)

1 % din emisiile aferente, în cazul în care nu este implicată nicio îmbunătățire a incertitudinii de măsurare.

Până la o sumă cumulată de 2 000 EUR pe an, se consideră că măsurile de îmbunătățire a metodologiei de monitorizare a instalației nu conduc la costuri nerezonabile.

A.4.   Împărțirea instalațiilor în procese de producție

Instalațiile se împart în procese de producție cu limite de sistem care asigură faptul că intrările, ieșirile și emisiile relevante pot fi monitorizate în conformitate cu secțiunile B-E din prezenta anexă și că se pot atribui emisii directe și indirecte grupurilor de mărfuri definite în secțiunea 2 din anexa II, prin aplicarea normelor prevăzute în secțiunea F din prezenta anexă.

Instalațiile se împart în procese de producție după cum urmează:

| (a) | se definește un singur proces de producție pentru fiecare dintre categoriile de mărfuri agregate definite în secțiunea 2 din anexa II care sunt relevante pentru instalație; |
| --- | --- |

(a)

se definește un singur proces de producție pentru fiecare dintre categoriile de mărfuri agregate definite în secțiunea 2 din anexa II care sunt relevante pentru instalație;

| (b) | prin derogare de la litera (a), se definesc procese de producție separate pentru fiecare variantă tehnologică în cazul în care în aceeași instalație se aplică variante tehnologice diferite în conformitate cu secțiunea 3 din anexa II pentru aceeași categorie de mărfuri agregate sau în cazul în care operatorul selectează în mod voluntar mărfuri sau grupuri de mărfuri diferite pentru o monitorizare separată. Se poate utiliza și o definiție mai dezagregată a proceselor de producție în cazul în care aceasta este în conformitate cu un sistem eligibil de monitorizare, raportare și verificare aplicabil instalației; |
| --- | --- |

(b)

prin derogare de la litera (a), se definesc procese de producție separate pentru fiecare variantă tehnologică în cazul în care în aceeași instalație se aplică variante tehnologice diferite în conformitate cu secțiunea 3 din anexa II pentru aceeași categorie de mărfuri agregate sau în cazul în care operatorul selectează în mod voluntar mărfuri sau grupuri de mărfuri diferite pentru o monitorizare separată. Se poate utiliza și o definiție mai dezagregată a proceselor de producție în cazul în care aceasta este în conformitate cu un sistem eligibil de monitorizare, raportare și verificare aplicabil instalației;

| (c) | prin derogare de la litera (a), în cazul în care cel puțin o parte din precursorii relevanți pentru mărfurile complexe sunt produși în aceeași instalație ca mărfurile complexe și, de asemenea, precursorii respectivi nu sunt transferați din instalație pentru a fi vânduți sau utilizați în alte instalații, producția de precursori și de mărfuri complexe poate face obiectul unui proces de producție comun. În acest caz, se omite calculul separat al emisiilor încorporate ale precursorilor; |
| --- | --- |

(c)

prin derogare de la litera (a), în cazul în care cel puțin o parte din precursorii relevanți pentru mărfurile complexe sunt produși în aceeași instalație ca mărfurile complexe și, de asemenea, precursorii respectivi nu sunt transferați din instalație pentru a fi vânduți sau utilizați în alte instalații, producția de precursori și de mărfuri complexe poate face obiectul unui proces de producție comun. În acest caz, se omite calculul separat al emisiilor încorporate ale precursorilor;

| (d) | se pot aplica următoarele derogări sectoriale de la litera (a):






  1. | în cazul în care în aceeași instalație se produc două sau mai multe mărfuri din categoriile de mărfuri agregate minereuri sinterizate, fontă brută, FeMn, FeCr, FeNi, DRI, oțel brut sau produse din fier sau din oțel, emisiile încorporate pot fi monitorizate și raportate prin definirea unui singur proces de producție comun pentru toate aceste mărfuri; |
| --- | --- | --- |

(d)

se pot aplica următoarele derogări sectoriale de la litera (a):

1.

în cazul în care în aceeași instalație se produc două sau mai multe mărfuri din categoriile de mărfuri agregate minereuri sinterizate, fontă brută, FeMn, FeCr, FeNi, DRI, oțel brut sau produse din fier sau din oțel, emisiile încorporate pot fi monitorizate și raportate prin definirea unui singur proces de producție comun pentru toate aceste mărfuri;

| 2. | în cazul în care în aceeași instalație se produc două sau mai multe mărfuri din grupurile de produse din aluminiu sub formă brută sau din aluminiu, emisiile încorporate pot fi monitorizate și raportate prin definirea unui singur proces de producție comun pentru toate aceste mărfuri; |
| --- | --- |

2.

în cazul în care în aceeași instalație se produc două sau mai multe mărfuri din grupurile de produse din aluminiu sub formă brută sau din aluminiu, emisiile încorporate pot fi monitorizate și raportate prin definirea unui singur proces de producție comun pentru toate aceste mărfuri;

| 3. | în cazul producerii de îngrășăminte mixte, monitorizarea și raportarea procesului de producție respectiv se pot simplifica prin determinarea unei singure valori uniforme a emisiilor încorporate pe tonă de azot conținut în îngrășămintele mixte, indiferent de forma chimică a azotului (amoniu, nitrat sau uree); |
| --- | --- |

3.

în cazul producerii de îngrășăminte mixte, monitorizarea și raportarea procesului de producție respectiv se pot simplifica prin determinarea unei singure valori uniforme a emisiilor încorporate pe tonă de azot conținut în îngrășămintele mixte, indiferent de forma chimică a azotului (amoniu, nitrat sau uree);

| (e) | în cazul în care o parte a instalației este utilizată pentru producerea de bunuri care nu sunt enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956, reprezintă o îmbunătățire recomandată monitorizarea părții respective în cadrul unui proces de producție suplimentar, cu scopul de a confirma exhaustivitatea datelor privind emisiile totale generate de instalație. |
| --- | --- |

(e)

în cazul în care o parte a instalației este utilizată pentru producerea de bunuri care nu sunt enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956, reprezintă o îmbunătățire recomandată monitorizarea părții respective în cadrul unui proces de producție suplimentar, cu scopul de a confirma exhaustivitatea datelor privind emisiile totale generate de instalație.

B.   MONITORIZAREA EMISIILOR DIRECTE LA NIVEL DE INSTALAȚIE

B.1.   Exhaustivitatea fluxurilor-sursă și a surselor de emisii

Limitele instalației și procesele de producție aferente trebuie să fie cunoscute în mod clar de către operator și definite în documentația privind metodologia de monitorizare, ținând seama de cerințele sectoriale specifice prevăzute în secțiunea 2 din anexa II, precum și în secțiunea B.9 din prezenta anexă. Se aplică următoarele principii:

| 1. | se acoperă cel puțin toate sursele relevante de emisii de gaze cu efect de seră și toate fluxurile-sursă asociate direct sau indirect producției mărfurilor enumerate în secțiunea 2 din anexa II; |
| --- | --- |

1.

se acoperă cel puțin toate sursele relevante de emisii de gaze cu efect de seră și toate fluxurile-sursă asociate direct sau indirect producției mărfurilor enumerate în secțiunea 2 din anexa II;

| 2. | reprezintă o îmbunătățire recomandată acoperirea tuturor surselor de emisii și a tuturor fluxurilor-sursă ale instalației în ansamblu, pentru a efectua verificări ale plauzibilității și a verifica eficiența energetică și eficiența în materie de emisii ale instalației în ansamblu; |
| --- | --- |

2.

reprezintă o îmbunătățire recomandată acoperirea tuturor surselor de emisii și a tuturor fluxurilor-sursă ale instalației în ansamblu, pentru a efectua verificări ale plauzibilității și a verifica eficiența energetică și eficiența în materie de emisii ale instalației în ansamblu;

| 3. | se includ toate emisiile rezultate din operațiuni obișnuite, precum și din evenimentele excepționale, printre care pornirea și oprirea instalației și situațiile de urgență survenite pe parcursul perioadei de raportare; |
| --- | --- |

3.

se includ toate emisiile rezultate din operațiuni obișnuite, precum și din evenimentele excepționale, printre care pornirea și oprirea instalației și situațiile de urgență survenite pe parcursul perioadei de raportare;

| 4. | se exclud emisiile provenite de la utilajele mobile utilizate în scopul transportului. |
| --- | --- |

4.

se exclud emisiile provenite de la utilajele mobile utilizate în scopul transportului.

B.2.   Alegerea metodei de monitorizare

Metodologia aplicabilă constă în una dintre următoarele:

| 1. | metodologia bazată pe calcul, care constă în determinarea emisiilor provenite din fluxuri-sursă pe baza datelor privind activitatea obținute cu ajutorul sistemelor de măsurare și a parametrilor adiționali din analize de laborator sau valori standard. Metodologia bazată pe calcul poate fi pusă în aplicare în conformitate cu metoda standard sau cu metoda bilanțului masic; |
| --- | --- |

1.

metodologia bazată pe calcul, care constă în determinarea emisiilor provenite din fluxuri-sursă pe baza datelor privind activitatea obținute cu ajutorul sistemelor de măsurare și a parametrilor adiționali din analize de laborator sau valori standard. Metodologia bazată pe calcul poate fi pusă în aplicare în conformitate cu metoda standard sau cu metoda bilanțului masic;

| 2. | metodologia bazată pe măsurare, care constă în determinarea emisiilor provenite din surse de emisii cu ajutorul măsurării continue a concentrației gazului cu efect de seră relevant în gazul de ardere, precum și a debitului gazului de ardere. |
| --- | --- |

2.

metodologia bazată pe măsurare, care constă în determinarea emisiilor provenite din surse de emisii cu ajutorul măsurării continue a concentrației gazului cu efect de seră relevant în gazul de ardere, precum și a debitului gazului de ardere.

Prin derogare, se pot utiliza alte metodologii în condițiile specificate la articolul 4 alineatele (2) și (3) și la articolul 5 din prezentul regulament.

Se alege metodologia care oferă cele mai precise și mai fiabile rezultate, cu excepția cazului în care cerințele sectoriale specifice prevăzute în secțiunea B.9 impun o metodologie anume. Metodologia de monitorizare aplicată poate consta într-o combinație de metodologii, astfel încât emisiile generate în diferitele părți ale instalației să fie monitorizate prin intermediul oricăreia dintre metodologiile aplicabile.

Documentația privind metodologia de monitorizare trebuie să identifice în mod clar:

| (a) | fluxul-sursă pentru care se utilizează metoda standard bazată pe calcul sau metoda bilanțului masic, inclusiv descrierea detaliată a modului de determinare pentru fiecare parametru relevant menționat în secțiunea B.3.4 din prezenta anexă; |
| --- | --- |

(a)

fluxul-sursă pentru care se utilizează metoda standard bazată pe calcul sau metoda bilanțului masic, inclusiv descrierea detaliată a modului de determinare pentru fiecare parametru relevant menționat în secțiunea B.3.4 din prezenta anexă;

| (b) | sursa de emisii pentru care se utilizează o metodologie bazată pe măsurare, inclusiv descrierea tuturor elementelor relevante menționate în secțiunea B.6 din prezenta anexă; |
| --- | --- |

(b)

sursa de emisii pentru care se utilizează o metodologie bazată pe măsurare, inclusiv descrierea tuturor elementelor relevante menționate în secțiunea B.6 din prezenta anexă;

| (c) | prin intermediul unei diagrame adecvate și al unei descrieri a procesului instalației, dovada că nu există nici o dublă contabilizare, nici lacune în materie de date în ceea ce privește emisiile instalației. |
| --- | --- |

(c)

prin intermediul unei diagrame adecvate și al unei descrieri a procesului instalației, dovada că nu există nici o dublă contabilizare, nici lacune în materie de date în ceea ce privește emisiile instalației.

Emisiile generate de instalație se determină pe baza următoarei ecuații:

Formula
  (Ecuația 4)

unde:

| EmInst | reprezintă emisiile (directe) generate de instalație, exprimate în tone de CO2 echivalent; |
| --- | --- |
| Emcalc,i | reprezintă emisiile provenite din fluxul-sursă i determinate cu ajutorul unei metodologii bazate pe calcul, exprimate în tone de CO2 echivalent; |
| Emmăs,j | reprezintă emisiile provenite de la sursa de emisii j determinate cu ajutorul unei metodologii bazate pe măsurare, exprimate în tone de CO2 echivalent și |
| Emalta,k | reprezintă emisiile determinate cu ajutorul unei alte metode, indicele k fiind exprimat în tone de CO2 echivalent. |

EmInst

reprezintă emisiile (directe) generate de instalație, exprimate în tone de CO2 echivalent;

Emcalc,i

reprezintă emisiile provenite din fluxul-sursă i determinate cu ajutorul unei metodologii bazate pe calcul, exprimate în tone de CO2 echivalent;

Emmăs,j

reprezintă emisiile provenite de la sursa de emisii j determinate cu ajutorul unei metodologii bazate pe măsurare, exprimate în tone de CO2 echivalent și

Emalta,k

reprezintă emisiile determinate cu ajutorul unei alte metode, indicele k fiind exprimat în tone de CO2 echivalent.

B.3.   Formule și parametri pentru metodologia bazată pe calcul utilizată la determinarea emisiilor de CO2

B.3.1.   Metoda standard

Emisiile se calculează separat pentru fiecare flux-sursă, după cum urmează:

B.3.1.1.   Emisii de ardere:

Emisiile de ardere se calculează utilizând metoda standard, după cum urmează:

Formula
  (Ecuația 5)

unde:

| Emi | reprezintă emisiile [t CO2] generate de combustibilul i; |
| --- | --- |
| EFi | reprezintă factorul de emisie [t CO2/TJ] al combustibilului i; |
| ADi | reprezintă datele privind activitatea [TJ] pentru combustibilul i, calculate după cum urmează: |

Emi

reprezintă emisiile [t CO2] generate de combustibilul i;

EFi

reprezintă factorul de emisie [t CO2/TJ] al combustibilului i;

ADi

reprezintă datele privind activitatea [TJ] pentru combustibilul i, calculate după cum urmează:

Formula
  (Ecuația 6);

| FQi | reprezintă cantitatea de combustibil consumată [t sau m3] din combustibilul i; |
| --- | --- |
| NCVi | reprezintă puterea calorifică netă (cea mai mică putere calorifică) [TJ/t sau TJ/m3] a combustibilului i; |
| OFi | reprezintă factorul de oxidare (adimensional) al combustibilului i, calculat după cum urmează: |

FQi

reprezintă cantitatea de combustibil consumată [t sau m3] din combustibilul i;

NCVi

reprezintă puterea calorifică netă (cea mai mică putere calorifică) [TJ/t sau TJ/m3] a combustibilului i;

OFi

reprezintă factorul de oxidare (adimensional) al combustibilului i, calculat după cum urmează:

Formula
  (Ecuația 7);

| Ccenușă | reprezintă carbonul conținut în praful de epurare a cenușii și a gazelor de ardere și |
| --- | --- |
| Ctotal | reprezintă cantitatea totală de carbon conținut în combustibilul ars. |

Ccenușă

reprezintă carbonul conținut în praful de epurare a cenușii și a gazelor de ardere și

Ctotal

reprezintă cantitatea totală de carbon conținut în combustibilul ars.

Pentru a reduce eforturile de monitorizare, se poate utiliza oricând ipoteza prudentă conform căreia OF = 1.

Metoda standard de calculare a emisiilor de ardere poate fi modificată după cum urmează, cu condiția ca acest lucru să conducă la o precizie sporită:

| (a) | datele privind activitatea se exprimă sub forma cantității de combustibil (în t sau m3); |
| --- | --- |

(a)

datele privind activitatea se exprimă sub forma cantității de combustibil (în t sau m3);

| (b) | EF se exprimă în t CO2/t combustibil sau t CO2/m3 combustibil, după caz, iar |
| --- | --- |

(b)

EF se exprimă în t CO2/t combustibil sau t CO2/m3 combustibil, după caz, iar

| (c) | NCV poate fi omis din calcul. Cu toate acestea, raportarea NCV reprezintă o îmbunătățire recomandată pentru a permite verificarea consecvenței și monitorizarea eficienței energetice a întregului proces de producție. |
| --- | --- |

(c)

NCV poate fi omis din calcul. Cu toate acestea, raportarea NCV reprezintă o îmbunătățire recomandată pentru a permite verificarea consecvenței și monitorizarea eficienței energetice a întregului proces de producție.

În cazul în care factorul de emisie al unui combustibil i se calculează pe baza analizelor conținutului de carbon și ale NCV, se utilizează următoarea ecuație:

Formula
  (Ecuația 8)

În cazul în care factorul de emisie al unui material sau combustibil, exprimat în t CO2/t, se calculează pe baza unei analize a conținutului de carbon, se utilizează următoarea ecuație:

Formula
  (Ecuația 9)

unde:

| f | reprezintă raportul maselor molare ale CO2 și C: f = 3,664 t CO2/t C. |
| --- | --- |

f

reprezintă raportul maselor molare ale CO2 și C: f = 3,664 t CO2/t C.

Întrucât factorul de emisie pentru biomasă este egal cu zero în condițiile îndeplinirii criteriilor prevăzute în secțiunea B.3.3, acest fapt poate fi luat în considerare pentru combustibilii micști (și anume combustibilii care conțin atât componente fosile, cât și componente de biomasă), după cum urmează:

Formula
  (Ecuația 10)

unde:

| EFpre,i | reprezintă factorul de emisie preliminar al combustibilului i (și anume factorul de emisie în ipoteza în care întregul combustibil este fosil) și |
| --- | --- |
| BFi | reprezintă fracțiunea de biomasă (adimensională) din combustibilul i. |

EFpre,i

reprezintă factorul de emisie preliminar al combustibilului i (și anume factorul de emisie în ipoteza în care întregul combustibil este fosil) și

BFi

reprezintă fracțiunea de biomasă (adimensională) din combustibilul i.

În cazul combustibililor fosili și în cazul în care nu se cunoaște fracțiunea de biomasă, BFi
  se stabilește la valoarea prudentă zero.

B.3.1.2.   Emisii de proces

Emisiile de proces se calculează utilizând următoarea metodă standard:

Formula
  (Ecuația 11)

unde:

| ADj | reprezintă datele privind activitatea [t de material] aferente materialului j; |
| --- | --- |
| EFj | reprezintă factorul de emisie [t CO2/t] al materialului j și |
| CFj | reprezintă factorul de conversie (adimensional) pentru materialul j. |

ADj

reprezintă datele privind activitatea [t de material] aferente materialului j;

EFj

reprezintă factorul de emisie [t CO2/t] al materialului j și

CFj

reprezintă factorul de conversie (adimensional) pentru materialul j.

Pentru a reduce eforturile de monitorizare, se poate utiliza oricând ipoteza prudentă conform căreia CFj
   = 1.

În cazul materialelor de intrare mixte utilizate în proces care conțin forme de carbon atât anorganic, cât și organic, operatorul poate decide fie:

| 1. | să determine un factor de emisie preliminar total pentru materialul mixt analizând conținutul total de carbon (CCj
  ) și utilizând un factor de conversie și, după caz, o fracțiune de biomasă și puterea calorifică netă corespunzătoare acestui conținut total de carbon, fie |
| --- | --- |

1.

să determine un factor de emisie preliminar total pentru materialul mixt analizând conținutul total de carbon (CCj
  ) și utilizând un factor de conversie și, după caz, o fracțiune de biomasă și puterea calorifică netă corespunzătoare acestui conținut total de carbon, fie

| 2. | să determine separat conținutul organic și cel anorganic și să le trateze ca pe două fluxuri-sursă distincte. |
| --- | --- |

2.

să determine separat conținutul organic și cel anorganic și să le trateze ca pe două fluxuri-sursă distincte.

Având în vedere sistemele de măsurare disponibile pentru datele privind activitatea și metodele de determinare a factorului de emisie, pentru emisiile provenite din descompunerea carbonaților se alege, din următoarele două metode, aceea care oferă rezultate mai precise pentru fiecare flux-sursă:

| — | Metoda A (pe baza materialelor de intrare): factorul de emisie, factorul de conversie și datele privind activitatea sunt cele asociate cantității de material care intră în proces. Se utilizează factorii de emisie standard pentru carbonații puri menționați în tabelul 3 din anexa VIII, ținând seama de compoziția materialului, determinată în conformitate cu secțiunea B.5 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

—

Metoda A (pe baza materialelor de intrare): factorul de emisie, factorul de conversie și datele privind activitatea sunt cele asociate cantității de material care intră în proces. Se utilizează factorii de emisie standard pentru carbonații puri menționați în tabelul 3 din anexa VIII, ținând seama de compoziția materialului, determinată în conformitate cu secțiunea B.5 din prezenta anexă.

| — | Metoda B (pe baza materialelor de ieșire): factorul de emisie, factorul de conversie și datele privind activitatea sunt cele asociate cantității de material care iese din proces. Se utilizează factorii de emisie standard ai oxizilor de metal după decarbonizare, astfel cum se indică în tabelul 4 din anexa VIII, ținând seama de compoziția materialului relevant, determinată în conformitate cu secțiunea B.5 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

—

Metoda B (pe baza materialelor de ieșire): factorul de emisie, factorul de conversie și datele privind activitatea sunt cele asociate cantității de material care iese din proces. Se utilizează factorii de emisie standard ai oxizilor de metal după decarbonizare, astfel cum se indică în tabelul 4 din anexa VIII, ținând seama de compoziția materialului relevant, determinată în conformitate cu secțiunea B.5 din prezenta anexă.

Pentru emisiile de proces de CO2, altele decât cele generate de carbonați, se aplică metoda A.

B.3.2.   Metoda bilanțului masic

Cantitățile de CO2 relevante pentru fiecare flux-sursă se calculează pe baza conținutului de carbon din fiecare material, fără a se face distincție între combustibili și materiale de proces. Carbonul care iese din instalație și intră în produse în loc să fie emis se ia în considerare pentru fluxurile-sursă de ieșire, ale căror date privind activitatea sunt prin urmare negative.

Emisiile corespunzătoare fiecărui flux-sursă se calculează după cum urmează:

Formula
  (Ecuația 12)

unde:

| ADk | reprezintă datele privind activitatea [t] aferente materialului k; în cazul ieșirilor, ADk
  este negativ; |
| --- | --- |
| f | reprezintă raportul maselor molare ale CO2 și C: f = 3,664 t CO2/t C și |
| CCk | reprezintă conținutul de carbon al materialului k (adimensional și pozitiv). |

ADk

reprezintă datele privind activitatea [t] aferente materialului k; în cazul ieșirilor, ADk
  este negativ;

f

reprezintă raportul maselor molare ale CO2 și C: f = 3,664 t CO2/t C și

CCk

reprezintă conținutul de carbon al materialului k (adimensional și pozitiv).

În cazul în care conținutul de carbon al unui combustibil k se calculează pe baza unui factor de emisie exprimat în t CO2/TJ, se utilizează următoarea ecuație:

Formula
  (Ecuația 13)

În cazul în care conținutul de carbon al unui material sau combustibil k se calculează pe baza unui factor de emisie exprimat în t CO2/TJ, se utilizează următoarea ecuație:

Formula
  (Ecuația 14)

În cazul combustibililor micști, și anume combustibilii care conțin atât componente fosile, cât și componente de biomasă, sau al materialelor mixte poate fi luată în considerare fracțiunea de biomasă, cu condiția respectării criteriilor prevăzute în secțiunea B.3.3, după cum urmează:

Formula
  (Ecuația 15)

unde:

| CCpre,k | reprezintă conținutul preliminar de carbon al combustibilului k (și anume factorul de emisie în ipoteza în care întregul combustibil este fosil) și |
| --- | --- |
| BFk | reprezintă fracțiunea de biomasă din combustibilul k (adimensională). |

CCpre,k

reprezintă conținutul preliminar de carbon al combustibilului k (și anume factorul de emisie în ipoteza în care întregul combustibil este fosil) și

BFk

reprezintă fracțiunea de biomasă din combustibilul k (adimensională).

În cazul combustibililor fosili și în cazul în care nu se cunoaște fracțiunea de biomasă, BF se stabilește la valoarea prudentă zero. În cazul în care se utilizează biomasă ca material de intrare sau combustibil, iar materialele de ieșire conțin carbon, bilanțul masic general tratează fracțiunea de biomasă în mod prudent, în sensul că fracțiunea de biomasă din totalul carbonului de ieșire nu depășește fracțiunea totală de biomasă conținută în materialele de intrare și în combustibili, cu excepția cazului în care operatorul prezintă dovezi cu privire la existența în materialele de ieșire a unei fracțiuni mai mari de biomasă pe baza unei abordări de tip „urmărire a atomului” (stoichiometrică) sau a unei analize a 14C.

B.3.3.   Criterii pentru cota zero a emisiilor provenite de la biomasă

În cazul în care se utilizează biomasă drept combustibil pentru ardere, aceasta trebuie să îndeplinească criteriile din prezenta secțiune. În cazul în care biomasa utilizată pentru ardere nu îndeplinește aceste criterii, conținutul său de carbon se consideră a fi carbon fosil.

| 1. | Biomasa trebuie să îndeplinească criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prevăzute la articolul 29 alineatele (2)-(7) și (10) din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

Biomasa trebuie să îndeplinească criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prevăzute la articolul 29 alineatele (2)-(7) și (10) din Directiva (UE) 2018/2001.

| 2. | Prin derogare de la punctul anterior, biomasa conținută în deșeuri și reziduuri sau produsă din deșeuri și reziduuri, altele decât reziduurile agricole, din acvacultură, pescuit și silvicultură, trebuie să îndeplinească numai criteriile prevăzute la articolul 29 alineatul (10) din Directiva (UE) 2018/2001. Prezentul punct se aplică, de asemenea, deșeurilor și reziduurilor care sunt prelucrate pentru prima dată într-un produs înainte de a fi prelucrate ulterior în combustibili. |
| --- | --- |

2.

Prin derogare de la punctul anterior, biomasa conținută în deșeuri și reziduuri sau produsă din deșeuri și reziduuri, altele decât reziduurile agricole, din acvacultură, pescuit și silvicultură, trebuie să îndeplinească numai criteriile prevăzute la articolul 29 alineatul (10) din Directiva (UE) 2018/2001. Prezentul punct se aplică, de asemenea, deșeurilor și reziduurilor care sunt prelucrate pentru prima dată într-un produs înainte de a fi prelucrate ulterior în combustibili.

| 3. | Energia electrică, încălzirea și răcirea generate din deșeuri municipale solide nu fac obiectul criteriilor prevăzute la articolul 29 alineatul (10) din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

3.

Energia electrică, încălzirea și răcirea generate din deșeuri municipale solide nu fac obiectul criteriilor prevăzute la articolul 29 alineatul (10) din Directiva (UE) 2018/2001.

| 4. | Criteriile prevăzute la articolul 29 alineatele (2)-(7) și (10) din Directiva (UE) 2018/2001 se aplică indiferent de originea geografică a biomasei. |
| --- | --- |

4.

Criteriile prevăzute la articolul 29 alineatele (2)-(7) și (10) din Directiva (UE) 2018/2001 se aplică indiferent de originea geografică a biomasei.

| 5. | Respectarea criteriilor prevăzute la articolul 29 alineatele (2)-(7) și (10) din Directiva (UE) 2018/2001 se evaluează în conformitate cu articolul 30 și cu articolul 31 alineatul (1) din directiva menționată. |
| --- | --- |

5.

Respectarea criteriilor prevăzute la articolul 29 alineatele (2)-(7) și (10) din Directiva (UE) 2018/2001 se evaluează în conformitate cu articolul 30 și cu articolul 31 alineatul (1) din directiva menționată.

B.3.4.   Parametri relevanți

Pe baza formulelor prezentate în secțiunile B.3.1-B.3.3 din prezenta anexă, se determină următorii parametri pentru fiecare flux-sursă:

| 1. | Metodă standard, ardere:






  — | cerință minimă: cantitatea de combustibil (t sau m3), factorul de emisie (t CO2/t sau t CO2/m3); |
| --- | --- | --- |

1.

Metodă standard, ardere:

—

cerință minimă: cantitatea de combustibil (t sau m3), factorul de emisie (t CO2/t sau t CO2/m3);

| — | îmbunătățire recomandată: cantitatea de combustibil (t sau m3), NCV (TJ/t sau TJ/m3), factorul de emisie (t CO2/TJ), factorul de oxidare, fracțiunea de biomasă, dovezi ale îndeplinirii criteriilor prevăzute în secțiunea B.3.3. |
| --- | --- |

—

îmbunătățire recomandată: cantitatea de combustibil (t sau m3), NCV (TJ/t sau TJ/m3), factorul de emisie (t CO2/TJ), factorul de oxidare, fracțiunea de biomasă, dovezi ale îndeplinirii criteriilor prevăzute în secțiunea B.3.3.

| 2. | Metodă standard, emisii de proces:






  — | cerință minimă: datele privind activitatea (t sau m3), factorul de emisie (t CO2/t sau t CO2/m3); |
| --- | --- | --- |

2.

Metodă standard, emisii de proces:

—

cerință minimă: datele privind activitatea (t sau m3), factorul de emisie (t CO2/t sau t CO2/m3);

| — | îmbunătățire recomandată: datele privind activitatea (t sau m3), factorul de emisie (t CO2/t sau t CO2/m3), factorul de conversie. |
| --- | --- |

—

îmbunătățire recomandată: datele privind activitatea (t sau m3), factorul de emisie (t CO2/t sau t CO2/m3), factorul de conversie.

| 3. | Bilanț masic:






  — | cerință minimă: cantitatea de material (t), conținutul de carbon (t C/t material); |
| --- | --- | --- |

3.

Bilanț masic:

—

cerință minimă: cantitatea de material (t), conținutul de carbon (t C/t material);

| — | îmbunătățire recomandată: cantitatea de material (t), conținutul de carbon (t C/t material), NCV (TJ/t), fracțiunea de biomasă, dovezi privind îndeplinirea criteriilor prevăzute în secțiunea B.3.3. |
| --- | --- |

—

îmbunătățire recomandată: cantitatea de material (t), conținutul de carbon (t C/t material), NCV (TJ/t), fracțiunea de biomasă, dovezi privind îndeplinirea criteriilor prevăzute în secțiunea B.3.3.

B.4.   Cerințe pentru datele privind activitatea

B.4.1.   Măsurarea continuă sau pe loturi

În cazul în care trebuie determinate cantitățile de combustibili sau de materiale, inclusiv de mărfuri sau produse intermediare, aferente unei perioade de raportare, se poate alege una dintre următoarele metode și se poate include în documentația privind metodologia de monitorizare:

| 1. | prin măsurare continuă în procesul în care materialul este consumat sau produs; |
| --- | --- |

1.

prin măsurare continuă în procesul în care materialul este consumat sau produs;

| 2. | prin agregarea valorilor măsurate ale cantităților livrate sau produse separat (pe loturi), ținând seama de variațiile relevante ale stocurilor. În acest scop, se aplică următoarele:






  (a) | cantitatea de combustibil sau de material consumată în timpul perioadei de raportare se calculează ca fiind cantitatea de combustibil sau de material importată în cursul perioadei de raportare, minus cantitatea de combustibil sau de material exportată, plus cantitatea de combustibil sau de material aflată în stoc la începutul perioadei de raportare, minus cantitatea de combustibil sau de material aflată în stoc la sfârșitul perioadei de raportare; |
| --- | --- | --- |

2.

prin agregarea valorilor măsurate ale cantităților livrate sau produse separat (pe loturi), ținând seama de variațiile relevante ale stocurilor. În acest scop, se aplică următoarele:

(a)

cantitatea de combustibil sau de material consumată în timpul perioadei de raportare se calculează ca fiind cantitatea de combustibil sau de material importată în cursul perioadei de raportare, minus cantitatea de combustibil sau de material exportată, plus cantitatea de combustibil sau de material aflată în stoc la începutul perioadei de raportare, minus cantitatea de combustibil sau de material aflată în stoc la sfârșitul perioadei de raportare;

| (b) | nivelurile de producție a mărfurilor sau ale produselor intermediare se calculează ca fiind cantitatea exportată în cursul perioadei de raportare, minus cantitatea importată, minus cantitatea de produs sau de material aflată în stoc la începutul perioadei de raportare, plus cantitatea de produs sau de material aflată în stoc la sfârșitul perioadei de raportare. Pentru a evita orice dublă contabilizare, produsele rezultate dintr-un proces de producție care sunt reintroduse în același proces de producție se scad din nivelurile de producție. |
| --- | --- |

(b)

nivelurile de producție a mărfurilor sau ale produselor intermediare se calculează ca fiind cantitatea exportată în cursul perioadei de raportare, minus cantitatea importată, minus cantitatea de produs sau de material aflată în stoc la începutul perioadei de raportare, plus cantitatea de produs sau de material aflată în stoc la sfârșitul perioadei de raportare. Pentru a evita orice dublă contabilizare, produsele rezultate dintr-un proces de producție care sunt reintroduse în același proces de producție se scad din nivelurile de producție.

Dacă determinarea prin măsurare directă a cantităților aflate în stoc nu este posibilă din punct de vedere tehnic sau ar presupune costuri nerezonabile, cantitățile respective pot fi estimate în unul din următoarele moduri:

| 1. | pe baza datelor din anii anteriori, corelate cu nivelurile adecvate ale activității din perioada de raportare; |
| --- | --- |

1.

pe baza datelor din anii anteriori, corelate cu nivelurile adecvate ale activității din perioada de raportare;

| 2. | pe baza procedurilor documentate și a datelor corespunzătoare din declarațiile financiare verificate care acoperă perioada de raportare. |
| --- | --- |

2.

pe baza procedurilor documentate și a datelor corespunzătoare din declarațiile financiare verificate care acoperă perioada de raportare.

Dacă determinarea cantităților de produse, materiale sau combustibili pentru întreaga perioadă de raportare nu este posibilă din punct de vedere tehnic sau ar presupune costuri nerezonabile, poate fi aleasă următoarea zi care este cea mai adecvată pentru a separa o perioadă de raportare de perioada următoare. Aceasta se reconciliază în consecință cu perioada de raportare necesară. Abaterile implicate pentru fiecare produs, material sau combustibil se înregistrează în mod clar pentru a constitui baza valorii reprezentative pentru perioada de raportare și se iau în considerare în mod corespunzător pentru anul următor.

B.4.2.   Sistemele de măsurare aflate sub controlul operatorului

Metoda preferată pentru determinarea cantităților de produse, materiale sau combustibili constă în utilizarea de către operatorul instalației a sistemelor de măsurare aflate sub controlul său. Sistemele de măsurare care nu se află sub controlul operatorului pot fi utilizate în următoarele cazuri, în special dacă se află sub controlul furnizorului materialului sau al combustibilului:

| 1. | în cazul în care operatorul nu dispune de un sistem de măsurare propriu pentru determinarea setului de date respectiv; |
| --- | --- |

1.

în cazul în care operatorul nu dispune de un sistem de măsurare propriu pentru determinarea setului de date respectiv;

| 2. | în cazul în care determinarea unui set de date cu ajutorul sistemului de măsurare al operatorului nu este posibilă din punct de vedere tehnic sau ar presupune costuri nerezonabile; |
| --- | --- |

2.

în cazul în care determinarea unui set de date cu ajutorul sistemului de măsurare al operatorului nu este posibilă din punct de vedere tehnic sau ar presupune costuri nerezonabile;

| 3. | în cazul în care operatorul are dovezi conform cărora sistemul de măsurare aflat în afara controlului său oferă rezultate mai fiabile și este mai puțin expus riscului de inexactități. |
| --- | --- |

3.

în cazul în care operatorul are dovezi conform cărora sistemul de măsurare aflat în afara controlului său oferă rezultate mai fiabile și este mai puțin expus riscului de inexactități.

În cazul în care se utilizează sisteme de măsurare care nu se află sub controlul operatorului, sursele de date aplicabile sunt următoarele:

| 1. | cantitățile din facturile emise de un partener comercial, cu condiția existenței unei tranzacții comerciale între doi parteneri comerciali independenți; |
| --- | --- |

1.

cantitățile din facturile emise de un partener comercial, cu condiția existenței unei tranzacții comerciale între doi parteneri comerciali independenți;

| 2. | citirile directe oferite de sistemele de măsurare. |
| --- | --- |

2.

citirile directe oferite de sistemele de măsurare.

B.4.3.   Cerințe pentru sistemele de măsurare

Trebuie să existe o înțelegere aprofundată a incertitudinii asociate contorizării cantităților de combustibili și de materiale, inclusiv a influenței mediului de operare și, după caz, a incertitudinii determinării stocului. Se aleg instrumentele de măsurare care asigură cel mai mic nivel de incertitudine disponibil, fără atragerea unor costuri nerezonabile, și care sunt adecvate mediului în care sunt utilizate, în conformitate cu standardele și cerințele tehnice aplicabile. Dacă sunt disponibile, se preferă instrumentele care fac obiectul verificării metrologice legale. În acest caz, se poate folosi ca valoare a incertitudinii eroarea maximă permisă în exploatare autorizată de legislația națională relevantă cu privire la verificarea metrologică legală pentru operațiunea de măsurare relevantă.

În cazul în care un instrument de măsurare trebuie înlocuit din cauza funcționării defectuoase sau pentru că în urma calibrării se demonstrează că nu mai sunt îndeplinite cerințele, acesta se înlocuiește cu instrumente care asigură atingerea aceluiași nivel de incertitudine sau a unui nivel mai bun de incertitudine în comparație cu instrumentul respectiv.

B.4.4.   Îmbunătățire recomandată

Se consideră o îmbunătățire recomandată obținerea unei incertitudini a măsurării care, în raport cu emisiile totale ale fluxului-sursă sau ale sursei de emisii, prezintă cea mai scăzută incertitudine pentru cele mai mari părți ale emisiilor. Cu titlu orientativ, în cazul emisiilor de peste 500 000 t CO2 pe an, incertitudinea pe parcursul întregii perioade de raportare, ținând seama de variațiile de stoc, dacă este cazul, trebuie să fie de 1,5 % sau mai mică. În cazul emisiilor sub 10 000 t CO2 pe an, se acceptă o incertitudine mai mică de 7,5 %.

B.5.   Cerințe privind parametrii de calcul pentru CO2

B.5.1.   Metode de determinare a parametrilor de calcul

Pentru determinarea parametrilor de calcul necesari în metoda bazată pe calcul, se poate alege una dintre următoarele metode:

| 1. | utilizarea valorilor standard; |
| --- | --- |

1.

utilizarea valorilor standard;

| 2. | utilizarea de date indirecte bazate pe corelări empirice între parametrul de calcul relevant și alte proprietăți mai ușor accesibile pentru măsurare; |
| --- | --- |

2.

utilizarea de date indirecte bazate pe corelări empirice între parametrul de calcul relevant și alte proprietăți mai ușor accesibile pentru măsurare;

| 3. | utilizarea valorilor bazate pe analize de laborator. |
| --- | --- |

3.

utilizarea valorilor bazate pe analize de laborator.

Parametrii de calcul se determină în conformitate cu starea utilizată pentru datele privind activitatea aferentă, aceasta fiind starea combustibilului sau a materialului la momentul achiziționării sau al utilizării în procesul generator de emisii, înainte de a fi uscat sau tratat în alt mod pentru analize de laborator. În cazul în care aceasta presupune costuri nerezonabile sau în cazul în care poate fi obținută o precizie mai mare, datele privind activitatea și parametrii de calcul pot fi raportați în mod sistematic în raport cu starea în care se efectuează analizele de laborator.

B.5.2.   Valori standard aplicabile

Valorile standard de tip I sunt aplicabile numai dacă nu este disponibilă nicio valoare standard de tip II pentru același parametru și pentru același material sau combustibil.

Valorile standard de tip I sunt următoarele:

| (a) | factorii standard prevăzuți în anexa VIII; |
| --- | --- |

(a)

factorii standard prevăzuți în anexa VIII;

| (b) | factorii standard cuprinși în cele mai recente orientări IPCC pentru inventarele GES (1); |
| --- | --- |

(b)

factorii standard cuprinși în cele mai recente orientări IPCC pentru inventarele GES (1);

| (c) | valori bazate pe analize de laborator efectuate în trecut, nu mai vechi de cinci ani, și considerate reprezentative pentru combustibil sau material. |
| --- | --- |

(c)

valori bazate pe analize de laborator efectuate în trecut, nu mai vechi de cinci ani, și considerate reprezentative pentru combustibil sau material.

Valorile standard de tip II sunt următoarele:

| (a) | factorii standard utilizați de țara în care este situată instalația în cel mai recent inventar național prezentat Secretariatului Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

(a)

factorii standard utilizați de țara în care este situată instalația în cel mai recent inventar național prezentat Secretariatului Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice;

| (b) | valorile publicate de institutele naționale de cercetare, autoritățile publice, organismele de standardizare, institutele de statistică etc. în scopul unei raportări mai detaliate a emisiilor decât la punctul anterior; |
| --- | --- |

(b)

valorile publicate de institutele naționale de cercetare, autoritățile publice, organismele de standardizare, institutele de statistică etc. în scopul unei raportări mai detaliate a emisiilor decât la punctul anterior;

| (c) | valorile specificate și garantate de furnizorul unui combustibil sau al unui material, în cazul în care se dovedește că intervalul de încredere de 95 % pentru conținutul de carbon nu depășește 1 %; |
| --- | --- |

(c)

valorile specificate și garantate de furnizorul unui combustibil sau al unui material, în cazul în care se dovedește că intervalul de încredere de 95 % pentru conținutul de carbon nu depășește 1 %;

| (d) | valorile stoichiometrice privind conținutul de carbon și valorile conexe din literatura de specialitate privind puterea calorifică netă (NCV) a unei substanțe pure; |
| --- | --- |

(d)

valorile stoichiometrice privind conținutul de carbon și valorile conexe din literatura de specialitate privind puterea calorifică netă (NCV) a unei substanțe pure;

| (e) | valorile bazate pe analize de laborator efectuate în trecut, nu mai vechi de doi ani, care sunt considerate reprezentative pentru combustibil sau material. |
| --- | --- |

(e)

valorile bazate pe analize de laborator efectuate în trecut, nu mai vechi de doi ani, care sunt considerate reprezentative pentru combustibil sau material.

Pentru a asigura consecvența în timp, orice valoare standard utilizată se specifică în documentația privind metodologia de monitorizare și se modifică numai dacă există dovezi că noua valoare este mai adecvată și mai reprezentativă pentru combustibilul sau materialul utilizat decât cea anterioară. În cazul în care valorile standard se modifică de la un an la altul, în documentația privind metodologia de monitorizare se indică sursa oficială aplicabilă a valorii respective în locul valorii propriu-zise.

B.5.3.   Stabilirea corelărilor pentru determinarea datelor indirecte

Se pot determina date indirecte pentru conținutul de carbon sau factorul de emisie pe baza următorilor parametri, în combinație cu o corelare empirică determinată cel puțin o dată pe an în conformitate cu cerințele privind analizele de laborator prezentate în secțiunea B.5.4 din prezenta anexă, după cum urmează:

| (a) | măsurarea densității anumitor petroluri sau gaze, inclusiv a celor folosite frecvent în rafinării sau în industria siderurgică; |
| --- | --- |

(a)

măsurarea densității anumitor petroluri sau gaze, inclusiv a celor folosite frecvent în rafinării sau în industria siderurgică;

| (b) | puterea calorifică netă pentru anumite tipuri de cărbune. |
| --- | --- |

(b)

puterea calorifică netă pentru anumite tipuri de cărbune.

Corelarea trebuie să îndeplinească cerințele de bună practică industrială și poate fi aplicată numai valorilor acelor indicatori care se încadrează în intervalul pentru care a fost stabilită corelarea.

B.5.4.   Cerințe privind analizele de laborator

În cazul în care sunt necesare analize de laborator pentru determinarea proprietăților (inclusiv umiditatea, puritatea, concentrația, conținutul de carbon, fracțiunea de biomasă, puterea calorifică netă, densitatea) produselor, materialelor, combustibililor sau gazelor reziduale sau pentru stabilirea corelărilor dintre parametri în scopul determinării indirecte a datelor necesare, analizele trebuie să respecte cerințele prevăzute în prezenta secțiune.

Rezultatul oricărei analize se utilizează numai pentru perioada de livrare sau pentru lotul de combustibil sau de material din care au fost prelevate eșantioane și pentru care eșantioanele au fost considerate reprezentative. Atunci când se determină un parametru specific, se utilizează rezultatele tuturor analizelor efectuate cu privire la parametrul respectiv.

B.5.4.1.   Utilizarea standardelor

Orice analiză, eșantionare, calibrare și validare pentru determinarea parametrilor de calcul se efectuează prin aplicarea unor metode bazate pe standardele ISO corespunzătoare. În cazul în care nu sunt disponibile astfel de standarde, metodele se bazează pe standarde sau cerințe EN sau naționale adecvate, stabilite în cadrul unui sistem de monitorizare, raportare și verificare eligibil. În cazul în care nu există standarde publicate aplicabile, se pot utiliza proiecte de standarde adecvate, ghiduri privind cele mai bune practici din industrie sau alte metodologii dovedite științific, limitându-se erorile de eșantionare și de măsurare.

B.5.4.2.   Recomandări privind planul de eșantionare și frecvența minimă a analizelor

Se utilizează frecvențele minime de analiză a combustibililor și materialelor relevante enumerate în tabelul 1 din prezenta anexă. Se poate utiliza o altă frecvență a analizelor în următoarele cazuri:

| (a) | în cazul în care tabelul nu conține o frecvență minimă aplicabilă; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care tabelul nu conține o frecvență minimă aplicabilă;

| (b) | în cazul în care un sistem de monitorizare, raportare și verificare eligibil prevede o altă frecvență minimă a analizelor pentru același tip de material sau combustibil; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care un sistem de monitorizare, raportare și verificare eligibil prevede o altă frecvență minimă a analizelor pentru același tip de material sau combustibil;

| (c) | în cazul în care frecvența minimă menționată în tabelul 1 din prezenta anexă ar presupune costuri nerezonabile; |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care frecvența minimă menționată în tabelul 1 din prezenta anexă ar presupune costuri nerezonabile;

| (d) | în cazul în care se poate demonstra că, pe baza datelor istorice, inclusiv a valorilor analitice pentru combustibilii respectivi sau materialele respective calculate în perioada de raportare imediat anterioară perioadei de raportare curente, nicio variație a valorilor analitice pentru combustibilul sau materialul respectiv nu depășește 1/3 din valoarea incertitudinii prevăzute pentru determinarea datelor privind activitatea ale combustibilului sau materialului respectiv. |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care se poate demonstra că, pe baza datelor istorice, inclusiv a valorilor analitice pentru combustibilii respectivi sau materialele respective calculate în perioada de raportare imediat anterioară perioadei de raportare curente, nicio variație a valorilor analitice pentru combustibilul sau materialul respectiv nu depășește 1/3 din valoarea incertitudinii prevăzute pentru determinarea datelor privind activitatea ale combustibilului sau materialului respectiv.

În cazul în care o instalație funcționează numai o parte a anului sau în cazul în care combustibilii sau materialele sunt livrate în loturi care sunt consumate în decursul a unei perioade mai mari decât perioada de raportare, se poate alege o planificare mai adecvată pentru analize, cu condiția ca aceasta să aibă drept rezultat o incertitudine comparabilă cu cea menționată la paragraful anterior.

Tabelul 1

Frecvența minimă a analizelor

| Combustibilul/materialul | Frecvența minimă a analizelor |
| --- | --- |
| Gaz natural | Cel puțin săptămânal |
| Alte gaze, în special gazele de sinteză și gazele de proces, cum ar fi amestecul de gaze de rafinărie, gazele de cocserie, gazele de furnal înalt, gazele de conversie, gazele din zăcăminte de petrol și de gaze naturale | Cel puțin zilnic – utilizând proceduri adecvate în momente diferite ale zilei |
| Păcură (de exemplu, păcură ușoară, medie, grea, bitum) | La fiecare 20 000 de tone de combustibil și cel puțin de șase ori pe an |
| Cărbune, cărbune de cocserie, cocs, cocs de petrol, turbă | La fiecare 20 000 de tone de combustibil/material și cel puțin de șase ori pe an |
| Alți combustibili | La fiecare 10 000 de tone de combustibil și cel puțin de patru ori pe an |
| Deșeuri solide netratate (deșeuri fosile pure sau amestec de deșeuri provenite din biomasă și deșeuri fosile) | La fiecare 5 000 de tone de deșeuri și cel puțin de patru ori pe an |
| Deșeuri lichide, deșeuri solide tratate în prealabil | La fiecare 10 000 de tone de deșeuri și cel puțin de patru ori pe an |
| Minerale carbonate (inclusiv calcar și dolomită) | La fiecare 50 000 de tone de material și cel puțin de patru ori pe an |
| Argile și șisturi argiloase | Cantitatea de material corespunzătoare unei cantități de emisii de 50 000  de tone de CO2 și cel puțin de patru ori pe an |
| Alte materiale (produse primare, intermediare și finale) | În funcție de tipul de material și de variație, cantități de material corespunzătoare unei cantități de emisii de 50 000  de tone de CO2 și de cel puțin patru ori pe an |

Combustibilul/materialul

Frecvența minimă a analizelor

Gaz natural

Cel puțin săptămânal

Alte gaze, în special gazele de sinteză și gazele de proces, cum ar fi amestecul de gaze de rafinărie, gazele de cocserie, gazele de furnal înalt, gazele de conversie, gazele din zăcăminte de petrol și de gaze naturale

Cel puțin zilnic – utilizând proceduri adecvate în momente diferite ale zilei

Păcură (de exemplu, păcură ușoară, medie, grea, bitum)

La fiecare 20 000 de tone de combustibil și cel puțin de șase ori pe an

Cărbune, cărbune de cocserie, cocs, cocs de petrol, turbă

La fiecare 20 000 de tone de combustibil/material și cel puțin de șase ori pe an

Alți combustibili

La fiecare 10 000 de tone de combustibil și cel puțin de patru ori pe an

Deșeuri solide netratate (deșeuri fosile pure sau amestec de deșeuri provenite din biomasă și deșeuri fosile)

La fiecare 5 000 de tone de deșeuri și cel puțin de patru ori pe an

Deșeuri lichide, deșeuri solide tratate în prealabil

La fiecare 10 000 de tone de deșeuri și cel puțin de patru ori pe an

Minerale carbonate (inclusiv calcar și dolomită)

La fiecare 50 000 de tone de material și cel puțin de patru ori pe an

Argile și șisturi argiloase

Cantitatea de material corespunzătoare unei cantități de emisii de 50 000  de tone de CO2 și cel puțin de patru ori pe an

Alte materiale (produse primare, intermediare și finale)

În funcție de tipul de material și de variație, cantități de material corespunzătoare unei cantități de emisii de 50 000  de tone de CO2 și de cel puțin patru ori pe an

Eșantioanele trebuie să fie reprezentative pentru întregul lot sau pentru perioada de livrare pentru care sunt prelevate. Pentru a asigura reprezentativitatea, trebuie să se țină seama de eterogenitatea materialului, precum și de toate celelalte aspecte relevante, cum ar fi echipamentul de eșantionare disponibil, posibila separare a fazelor sau distribuția locală a dimensiunilor particulelor, stabilitatea eșantioanelor etc. Metoda de eșantionare se specifică în documentația privind metodologia de monitorizare.

Se consideră o îmbunătățire recomandată utilizarea unui plan de eșantionare specific pentru fiecare material sau combustibil relevant, în conformitate cu standardele aplicabile, care să conțină informațiile relevante privind metodologiile de pregătire a eșantioanelor, inclusiv informații referitoare la responsabilități, locații, frecvențe și cantități, precum și metodologiile utilizate pentru stocarea și transportarea eșantioanelor.

B.5.4.3.   Recomandări pentru laboratoare

Laboratoarele utilizate pentru efectuarea analizelor în vederea determinării parametrilor de calcul trebuie să fie acreditate în conformitate cu standardul ISO/IEC 17025 pentru metodele analitice relevante. Laboratoarele neacreditate pot fi utilizate pentru determinarea parametrilor de calcul numai în cazul în care există dovezi că accesul la laboratoarele acreditate nu este posibil din punct de vedere tehnic sau ar presupune costuri nerezonabile și că laboratoarele neacreditate sunt suficient de competente în acest sens. Un laborator este considerat suficient de competent dacă îndeplinește toate condițiile următoare:

| 1. | este independent din punct de vedere economic față de operator sau, cel puțin din punct de vedere organizațional, este protejat de influența exercitată de personalul de conducere a instalației; |
| --- | --- |

1.

este independent din punct de vedere economic față de operator sau, cel puțin din punct de vedere organizațional, este protejat de influența exercitată de personalul de conducere a instalației;

| 2. | aplică standardele aplicabile pentru analizele solicitate; |
| --- | --- |

2.

aplică standardele aplicabile pentru analizele solicitate;

| 3. | personalul angajat este competent pentru sarcinile specifice încredințate; |
| --- | --- |

3.

personalul angajat este competent pentru sarcinile specifice încredințate;

| 4. | gestionează în mod corespunzător eșantionarea și pregătirea eșantioanelor, inclusiv controlul integrității eșantioanelor; |
| --- | --- |

4.

gestionează în mod corespunzător eșantionarea și pregătirea eșantioanelor, inclusiv controlul integrității eșantioanelor;

| 5. | derulează un proces regulat de asigurare a calității calibrărilor, a eșantionării și a metodelor analitice, prin metode adecvate, inclusiv prin participarea periodică la programe de testare a competenței, prin aplicarea metodelor analitice în cazul materialelor de referință certificate sau prin compararea cu un laborator acreditat; |
| --- | --- |

5.

derulează un proces regulat de asigurare a calității calibrărilor, a eșantionării și a metodelor analitice, prin metode adecvate, inclusiv prin participarea periodică la programe de testare a competenței, prin aplicarea metodelor analitice în cazul materialelor de referință certificate sau prin compararea cu un laborator acreditat;

| 6. | gestionează în moc corespunzător echipamentele, inclusiv prin menținerea și instituirea unor proceduri de calibrare, ajustare, întreținere și reparare a echipamentelor și prin păstrarea unei evidențe în acest sens. |
| --- | --- |

6.

gestionează în moc corespunzător echipamentele, inclusiv prin menținerea și instituirea unor proceduri de calibrare, ajustare, întreținere și reparare a echipamentelor și prin păstrarea unei evidențe în acest sens.

B.5.5.   Metode recomandate pentru determinarea parametrilor de calcul

Se consideră o îmbunătățire recomandată aplicarea valorilor standard numai pentru fluxurile-sursă care corespund unor cantități minore de emisii și aplicarea analizelor de laborator pentru toate fluxurile-sursă majore. Următoarea listă prezintă metodele aplicabile în succesiunea creșterii calității datelor:

| 1. | valori standard de tip I; |
| --- | --- |

1.

valori standard de tip I;

| 2. | valori standard de tip II; |
| --- | --- |

2.

valori standard de tip II;

| 3. | corelări pentru determinarea datelor indirecte; |
| --- | --- |

3.

corelări pentru determinarea datelor indirecte;

| 4. | analize efectuate în afara controlului operatorului, de exemplu de către furnizorul combustibilului sau al materialului, conținute în documentele de achiziție, fără alte informații privind metodele aplicate; |
| --- | --- |

4.

analize efectuate în afara controlului operatorului, de exemplu de către furnizorul combustibilului sau al materialului, conținute în documentele de achiziție, fără alte informații privind metodele aplicate;

| 5. | analize efectuate în laboratoare neacreditate sau în laboratoare acreditate, dar cu metode de eșantionare simplificate; |
| --- | --- |

5.

analize efectuate în laboratoare neacreditate sau în laboratoare acreditate, dar cu metode de eșantionare simplificate;

| 6. | analize efectuate în laboratoare acreditate care aplică cele mai bune practici în ceea ce privește eșantionarea. |
| --- | --- |

6.

analize efectuate în laboratoare acreditate care aplică cele mai bune practici în ceea ce privește eșantionarea.

B.6.   Cerințe privind metodologia bazată pe măsurare pentru CO2 și N2O

B.6.1.   Dispoziții generale

Metodologia bazată pe măsurare presupune utilizarea unui sistem de măsurare continuă a emisiilor (SMCE) instalat într-un punct de măsurare adecvat.

Pentru monitorizarea emisiilor de N2O, utilizarea metodologiei bazate pe măsurare este obligatorie. Pentru CO2, această abordare se utilizează numai în cazul în care există dovezi că aceasta conduce la date mai exacte decât metodologia bazată pe calcul. Se aplică cerințele privind incertitudinea sistemelor de măsurare prevăzute în secțiunea B.4.3 din prezenta anexă.

Monoxidul de carbon emis în atmosferă este considerat cantitatea molară echivalentă a CO2-ului.

În cazul în care în cadrul unei instalații există mai multe surse de emisii care nu pot fi măsurate ca o singură sursă, operatorul măsoară separat emisiile provenite de la respectivele surse de emisii și adună rezultatele pentru a obține totalul emisiilor pentru gazul în cauză în perioada de raportare.

B.6.2.   Metoda și calculul

B.6.2.1.   Emisiile generate într-o perioadă de raportare (emisii anuale)

Emisiile totale provenite de la o sursă de emisii în cursul perioadei de raportare se determină prin adunarea, pe durata perioadei de raportare, a tuturor valorilor orare ale concentrației de gaze cu efect de seră măsurate, înmulțite cu valorile orare ale debitului gazelor de ardere, unde valorile orare reprezintă medii ale tuturor rezultatelor măsurătorilor individuale obținute în ora de funcționare respectivă, aplicând următoarea formulă:

Formula
  (Ecuația 16)

unde:

| EM GEStotale | reprezintă emisiile anuale totale de GES exprimate în tone; |
| --- | --- |
| GES concorare,i | reprezintă concentrațiile orare de emisii de GES, exprimate în g/Nm3, în debitul gazelor de ardere, măsurate în timpul funcționării pentru ora sau pentru perioada de referință mai scurtă i; |
| Vorar,i | reprezintă volumul gazelor de ardere, exprimat în Nm3, pentru o oră sau o perioadă de referință mai scurtă i, determinată prin integrarea debitului în perioada de referință mai scurtă și |
| OreOp | reprezintă numărul total de ore (sau de perioade de referințe mai scurte) pentru care se aplică metodologia bazată pe măsurare, inclusiv numărul de ore pentru care datele au fost înlocuite în conformitate cu secțiunea B.6.2.6 din prezenta anexă. |

EM GEStotale

reprezintă emisiile anuale totale de GES exprimate în tone;

GES concorare,i

reprezintă concentrațiile orare de emisii de GES, exprimate în g/Nm3, în debitul gazelor de ardere, măsurate în timpul funcționării pentru ora sau pentru perioada de referință mai scurtă i;

Vorar,i

reprezintă volumul gazelor de ardere, exprimat în Nm3, pentru o oră sau o perioadă de referință mai scurtă i, determinată prin integrarea debitului în perioada de referință mai scurtă și

OreOp

reprezintă numărul total de ore (sau de perioade de referințe mai scurte) pentru care se aplică metodologia bazată pe măsurare, inclusiv numărul de ore pentru care datele au fost înlocuite în conformitate cu secțiunea B.6.2.6 din prezenta anexă.

Indicele i se referă la ora de funcționare individuală (sau la perioadele de referință individuale).

Mediile orare pentru fiecare parametru măsurat se calculează înainte de prelucrarea ulterioară, utilizând toate punctele de date disponibile pentru ora respectivă. În cazul în care se pot genera date pentru perioade de referință mai scurte fără costuri suplimentare, perioadele respective se utilizează pentru determinarea emisiilor anuale.

B.6.2.2.   Determinarea concentrației de GES

Concentrația de GES avute în vedere din gazele de ardere se determină prin măsurarea continuă într-un punct reprezentativ, utilizând una dintre următoarele metode:

| — | măsurare directă a concentrației de GES; |
| --- | --- |

—

măsurare directă a concentrației de GES;

| — | măsurare indirectă: în cazul unei concentrații mari în gazele de ardere, concentrația de GES poate fi calculată utilizând o măsurare indirectă a concentrației, ținând seama de valorile concentrațiilor măsurate ale tuturor celorlalte componente i ale fluxului de gaz, cu ajutorul următoarei formule: |
| --- | --- |

—

măsurare indirectă: în cazul unei concentrații mari în gazele de ardere, concentrația de GES poate fi calculată utilizând o măsurare indirectă a concentrației, ținând seama de valorile concentrațiilor măsurate ale tuturor celorlalte componente i ale fluxului de gaz, cu ajutorul următoarei formule:

Formula
  (Ecuația 17)

unde:

| Conci | este concentrația componentei gazoase i. |
| --- | --- |

Conci

este concentrația componentei gazoase i.

B.6.2.3.   Emisiile de CO2 rezultate din biomasă

După caz, orice cantitate de CO2 rezultată din biomasă care îndeplinește criteriile prevăzute în secțiunea B.3.3 din prezenta anexă poate fi scăzută din totalul emisiilor de CO2, cu condiția să se utilizeze una dintre următoarele metode pentru emisiile de CO2 din biomasă:

| 1. | o metodologie bazată pe calcul, inclusiv metodologii care utilizează analize și eșantionare pe baza ISO 13833 [Emisii de la surse staționare. Determinarea raportului de dioxid de carbon din biomasă (biogenic) și din derivatele fosile. Eșantionarea și determinarea radiocarbonului]; |
| --- | --- |

1.

o metodologie bazată pe calcul, inclusiv metodologii care utilizează analize și eșantionare pe baza ISO 13833 [Emisii de la surse staționare. Determinarea raportului de dioxid de carbon din biomasă (biogenic) și din derivatele fosile. Eșantionarea și determinarea radiocarbonului];

| 2. | o altă metodă bazată pe un standard relevant, inclusiv ISO 18466 (Emisii din surse staționare. Determinarea fracțiunii biogene în CO2 la coșul de gaz cu ajutorul metodei bilanțului); |
| --- | --- |

2.

o altă metodă bazată pe un standard relevant, inclusiv ISO 18466 (Emisii din surse staționare. Determinarea fracțiunii biogene în CO2 la coșul de gaz cu ajutorul metodei bilanțului);

| 3. | o altă metodă permisă de un sistem de monitorizare, raportare și verificare eligibil. |
| --- | --- |

3.

o altă metodă permisă de un sistem de monitorizare, raportare și verificare eligibil.

B.6.2.4.   Determinarea emisiilor de CO2 echivalent din N2O

În cazul măsurătorilor pentru N2O, emisiile anuale totale de N2O provenite de la toate sursele de emisii, măsurate în tone cu o precizie de trei zecimale, se transformă în emisii anuale de CO2 echivalent exprimate în tone rotunjite, utilizând următoarea formulă și valorile GWP indicate în anexa VIII:

CO2e [t] = N2Oanual[t] × GWPN2O
  (Ecuația 18)

unde:

| N2Oanual | reprezintă emisiile anuale totale de N2O, calculate în conformitate cu secțiunea B.6.2.1 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

N2Oanual

reprezintă emisiile anuale totale de N2O, calculate în conformitate cu secțiunea B.6.2.1 din prezenta anexă.

B.6.2.5.   Determinarea debitului gazelor de ardere

Debitul gazelor de ardere poate fi determinat cu ajutorul uneia dintre următoarele metode:

| — | calcularea cu ajutorul unui bilanț masic adecvat, luând în considerare toți parametrii importanți de la intrare, care în cazul emisiilor de CO2 cuprind cel puțin masele materialelor intrate, debitul aerului intrat și randamentul procesului, și parametrii importanți de la ieșire, care cuprind cel puțin cantitatea de produs rezultată și concentrațiile de oxigen (O2), dioxid de sulf (SO2) și oxizi de azot (NOx); |
| --- | --- |

—

calcularea cu ajutorul unui bilanț masic adecvat, luând în considerare toți parametrii importanți de la intrare, care în cazul emisiilor de CO2 cuprind cel puțin masele materialelor intrate, debitul aerului intrat și randamentul procesului, și parametrii importanți de la ieșire, care cuprind cel puțin cantitatea de produs rezultată și concentrațiile de oxigen (O2), dioxid de sulf (SO2) și oxizi de azot (NOx);

| — | determinarea prin măsurarea continuă a debitului într-un punct reprezentativ. |
| --- | --- |

—

determinarea prin măsurarea continuă a debitului într-un punct reprezentativ.

B.6.2.6.   Tratarea decalajelor de măsurare

În cazul în care echipamentul de măsurare continuă a unui parametru nu mai poate fi controlat, este defect sau nu este în funcțiune în timpul unei părți a orei sau a perioadei de referință, media orară respectivă se calculează în mod proporțional cu punctele de date rămase pentru ora sau pentru perioada de referință mai scurtă respectivă, cu condiția să fie disponibile cel puțin 80 % din numărul maxim de puncte de date pentru un parametru.

În cazul în care sunt disponibile mai puțin de 80 % din numărul maxim de puncte de date pentru un parametru, se utilizează metodele de mai jos.

| — | În cazul unui parametru măsurat în mod direct sub formă de concentrație, se utilizează o valoare de substituție constând în suma dintre concentrația medie și dublul devierii standard aferente mediei respective, aplicând următoarea ecuație: |
| --- | --- |

—

În cazul unui parametru măsurat în mod direct sub formă de concentrație, se utilizează o valoare de substituție constând în suma dintre concentrația medie și dublul devierii standard aferente mediei respective, aplicând următoarea ecuație:

Formula
  (Ecuația 19)

unde:

| | reprezintă media aritmetică a concentrației parametrului specific pe toată durata perioadei de raportare sau, dacă pierderea datelor s-a petrecut în împrejurări speciale, pe o durată adecvată care să reflecte perioada în care au avut loc împrejurările speciale și |
| --- | --- |
| σ

  c | reprezintă cea mai bună estimare a devierii standard a concentrației parametrului specific pe toată durata perioadei de raportare sau, dacă pierderea datelor s-a petrecut în împrejurări speciale, pe o durată adecvată care să reflecte perioada în care au avut loc împrejurările speciale. |

Formula

reprezintă media aritmetică a concentrației parametrului specific pe toată durata perioadei de raportare sau, dacă pierderea datelor s-a petrecut în împrejurări speciale, pe o durată adecvată care să reflecte perioada în care au avut loc împrejurările speciale și

σ

  c

reprezintă cea mai bună estimare a devierii standard a concentrației parametrului specific pe toată durata perioadei de raportare sau, dacă pierderea datelor s-a petrecut în împrejurări speciale, pe o durată adecvată care să reflecte perioada în care au avut loc împrejurările speciale.

În cazul în care perioada de raportare nu este aplicabilă pentru determinarea unor astfel de valori de substituție din cauza unor modificări tehnice semnificative în cadrul instalației, pentru determinarea mediei și a devierii standard se alege un alt interval de timp reprezentativ, din ultimele șase luni dacă este posibil.

| — | În cazul unui parametru diferit de concentrație, valorile de substituție se determină cu ajutorul unui model adecvat de bilanț masic sau al unui bilanț energetic al procesului. Acest model se validează prin utilizarea celorlalți parametri măsurați ai metodologiei bazate pe măsurare și a datelor obținute în condiții de funcționare normale, pentru o perioadă egală cu cea pentru care lipsesc datele. |
| --- | --- |

—

În cazul unui parametru diferit de concentrație, valorile de substituție se determină cu ajutorul unui model adecvat de bilanț masic sau al unui bilanț energetic al procesului. Acest model se validează prin utilizarea celorlalți parametri măsurați ai metodologiei bazate pe măsurare și a datelor obținute în condiții de funcționare normale, pentru o perioadă egală cu cea pentru care lipsesc datele.

B.6.3.   Cerințe în materie de calitate

Toate măsurătorile se efectuează aplicând metode bazate pe:

| 1. | ISO 20181:2023 – Emisii de la surse staționare. Asigurarea calității sistemelor automate de măsurare |
| --- | --- |

1.

ISO 20181:2023 – Emisii de la surse staționare. Asigurarea calității sistemelor automate de măsurare

| 2. | ISO 14164:1999 – Emisii de la surse fixe. Determinarea debitului volumetric al efluenților gazoși în conducte. Metoda automată |
| --- | --- |

2.

ISO 14164:1999 – Emisii de la surse fixe. Determinarea debitului volumetric al efluenților gazoși în conducte. Metoda automată

| 3. | ISO 14385-1:2014 – Emisii de la surse staționare. Gaze cu efect de seră. Partea 1: Calibrarea sistemelor de măsurare automate |
| --- | --- |

3.

ISO 14385-1:2014 – Emisii de la surse staționare. Gaze cu efect de seră. Partea 1: Calibrarea sistemelor de măsurare automate

| 4. | ISO 14385-2:2014 – Emisii de la surse staționare. Gaze cu efect de seră. Partea 2: Controlul permanent al calității sistemelor automate de măsurare |
| --- | --- |

4.

ISO 14385-2:2014 – Emisii de la surse staționare. Gaze cu efect de seră. Partea 2: Controlul permanent al calității sistemelor automate de măsurare

| 5. | alte standarde ISO relevante, în special ISO 16911-2 (Emisii de la surse fixe. Determinarea manuală și automată a vitezei și a debitului volumetric de curgere în conducte). |
| --- | --- |

5.

alte standarde ISO relevante, în special ISO 16911-2 (Emisii de la surse fixe. Determinarea manuală și automată a vitezei și a debitului volumetric de curgere în conducte).

În cazul în care nu există standarde publicate aplicabile, se utilizează proiecte de standarde adecvate, ghiduri privind cele mai bune practici din industrie sau alte metodologii dovedite științific, limitându-se erorile de eșantionare și de măsurare.

Se iau în considerare toate aspectele relevante ale sistemului de măsurare continuă, inclusiv locația echipamentului, calibrarea, măsurarea, asigurarea calității și controlul calității.

Laboratoarele care efectuează măsurătorile, calibrările și evaluările relevante ale echipamentelor pentru sistemele de măsurare continuă sunt acreditate conform ISO/IEC 17025 pentru metodele analitice sau activitățile de calibrare relevante. În cazul în care laboratorul nu dispune de o astfel de acreditare, se asigură o competență suficientă în conformitate cu secțiunea B.5.4.3 din prezenta anexă.

B.6.4.   Coroborarea calculelor

Emisiile de CO2 determinate printr-o metodologie bazată pe măsurare se coroborează prin calcularea emisiilor anuale din fiecare gaz cu efect de seră vizat pentru aceleași surse de emisii și fluxuri-sursă. În acest scop, cerințele prevăzute în secțiunile B.4-B.6 din prezenta anexă pot fi simplificate, după caz.

B.6.5.   Cerințe minime privind măsurătorile continue ale emisiilor

Ca cerință minimă, trebuie atinsă o incertitudine de 7,5 % din emisiile de GES provenite de la o sursă de emisii pe parcursul întregii perioade de raportare. Pentru sursele de emisii minore sau în circumstanțe excepționale poate fi permisă o incertitudine de 10 %. Reprezintă o îmbunătățire recomandată obținerea unei incertitudini de 2,5 % cel puțin pentru sursele de emisii care emit peste 100 000 de tone de CO2 echivalent fosil per perioadă de raportare.

B.7.   Cerințe privind determinarea emisiilor de perfluorocarburi

Monitorizarea vizează emisiile de perfluorocarburi (PFC) rezultate din efectele anodice, inclusiv emisiile fugitive de perfluorocarburi. Emisiile care nu sunt legate de efectele anodice se determină pe baza unor metode de estimare conforme cu cele mai bune practici din industrie, în special cu orientările furnizate de Institutul Internațional al Aluminiului.

Emisiile de PFC se calculează plecând de la emisiile măsurabile dintr-o conductă sau dintr-un coș („emisii din surse punctiforme”), precum și de la emisiile fugitive utilizându-se eficiența de colectare a conductei:

Emisii de PFC (total) = emisii de PFC (conductă)/eficiență de colectare(Ecuația 20)

Eficiența de colectare se măsoară odată cu determinarea factorilor de emisie specifici ai instalației.

Emisiile de CF4 și C2F6 emise printr-o conductă sau printr-un coș se calculează utilizând una dintre următoarele metode:

| 1. | metoda A, prin care se înregistrează durata efectelor anodice în minute per cuvă-zi; |
| --- | --- |

1.

metoda A, prin care se înregistrează durata efectelor anodice în minute per cuvă-zi;

| 2. | metoda B, prin care se înregistrează supratensiunea efectelor anodice. |
| --- | --- |

2.

metoda B, prin care se înregistrează supratensiunea efectelor anodice.

B.7.1.   Metoda de calcul A – Metoda pantei

Pentru determinarea emisiilor de PFC, se utilizează următoarele ecuații:

Emisiile de CF4 [t] = AEM × (SEFCF4/1 000) × PrAl
  (Ecuația 21)

Emisiile de C2F6 [t] = emisiile de CF4 × FC2F6
  (Ecuația 22)

unde:

| AEM | reprezintă durata efectelor anodice în minute/cuvă-zi; |
| --- | --- |
| SEFCF4 | reprezintă factorul de emisie de pantă exprimat în [(kg CF4/t Al produs)/(efecte anodice în minute/cuvă-zi)]. Dacă se utilizează tipuri diferite de cuve, pot fi aplicați factori de emisie de pantă diferiți, după caz; |
| PrAl | reprezintă producția anuală de aluminiu primar [t] pe parcursul perioadei de raportare și |
| FC2F6 | reprezintă fracția masică de C2F6 [t C2F6/t CF4]. |

AEM

reprezintă durata efectelor anodice în minute/cuvă-zi;

SEFCF4

reprezintă factorul de emisie de pantă exprimat în [(kg CF4/t Al produs)/(efecte anodice în minute/cuvă-zi)]. Dacă se utilizează tipuri diferite de cuve, pot fi aplicați factori de emisie de pantă diferiți, după caz;

PrAl

reprezintă producția anuală de aluminiu primar [t] pe parcursul perioadei de raportare și

FC2F6

reprezintă fracția masică de C2F6 [t C2F6/t CF4].

Durata efectelor anodice în minute per cuvă-zi exprimă frecvența efectelor anodice (număr de efecte anodice/cuvă-zi) înmulțită cu durata medie a efectelor anodice (durata efectelor anodice exprimată în minute/eveniment):

AEM = frecvența × durata medie(Ecuația 23)

Factorul de emisie: factorul de emisie pentru CF4 (factor de emisie de pantă, SEFCF4) exprimă cantitatea [kg] de CF4 emisă per tonă de aluminiu produs per minut de efect anodic/cuvă-zi. Factorul de emisie (fracția masică FC2F6) pentru C2F6 exprimă cantitatea [kg] de C2F6 emisă proporțional cu cantitatea [kg] de CF4 emisă.

Cerință minimă: se utilizează factorii de emisie specifici tehnologiei indicați în tabelul 2 din prezenta anexă.

Îmbunătățire recomandată: factorii de emisie specifici instalației pentru CF4 și C2F6 se stabilesc prin măsurători continue sau intermitente desfășurate la fața locului. Pentru determinarea acestor factori de emisie se aplică cele mai bune practici din industrie, în special cele mai recente orientări furnizate de Institutul Internațional al Aluminiului. Factorul de emisie ține seama și de emisiile legate de alte efecte decât cele anodice. Fiecare factor de emisie se determină cu o incertitudine maximă de ± 15 %. Factorii de emisie se stabilesc cel puțin o dată la trei ani sau mai des dacă este necesar ca urmare a unor modificări relevante în cadrul instalației. Modificările relevante includ modificări în distribuția duratei efectelor anodice sau modificarea algoritmului de control care influențează mixul de tipuri de efecte anodice sau tipul procedurii de anulare a efectelor anodice.

Tabelul 2

Factorii de emisie specifici fiecărei tehnologii pentru datele privind activitatea referitoare la metoda pantei

| Tehnologie | Factorul de emisie pentru CF4 (SEFCF4)
  [(kg CF4/t Al)/(efecte anodice în minute/cuvă-zi)] | Factorul de emisie pentru C2F6 (FC2F6)
  [t C2F6/t CF4] |
| --- | --- | --- |
| Metoda convențională de extragere a aluminiului primar prin alimentarea cu alumină prin punctul de alimentare (Legacy Point Feed Pre Bake – PFPB L) | 0,122 | 0,097 |
| Metoda modernă de extragere a aluminiului primar prin alimentarea cu alumină prin punctul de alimentare (Modern Point Feed Pre Bake – PFPB M) | 0,104 | 0,057 |
| Metoda PFTB M fără strategii de intervenție complet automatizată privind efectul anodic pentru emisiile de perfluorocarburi (Modern Point-Fed Prebake – PFPB MW) | –  (*1) | – (*1) |
| Metoda de extragere a aluminiului primar prin adăugarea aluminei în centrul cuvei cu anozi precopți (Centre Worked Prebake – CWPB) | 0,143 | 0,121 |
| Metoda de extragere a aluminiului primar prin adăugarea aluminei pe partea laterală a cuvei cu anozi precopți (Side Worked Prebake – SWPB) | 0,233 | 0,280 |
| Suport vertical cu miez din element anodic Søderberg (Vertical Stud Søderberg – VSS) | 0,058 | 0,086 |
| Suport orizontal cu miez din element anodic Søderberg (Horizontal Stud Søderberg – HSS) | 0,165 | 0,077 |

Tehnologie

Factorul de emisie pentru CF4 (SEFCF4)

[(kg CF4/t Al)/(efecte anodice în minute/cuvă-zi)]

Factorul de emisie pentru C2F6 (FC2F6)

[t C2F6/t CF4]

Metoda convențională de extragere a aluminiului primar prin alimentarea cu alumină prin punctul de alimentare (Legacy Point Feed Pre Bake – PFPB L)

0,122

0,097

Metoda modernă de extragere a aluminiului primar prin alimentarea cu alumină prin punctul de alimentare (Modern Point Feed Pre Bake – PFPB M)

0,104

0,057

Metoda PFTB M fără strategii de intervenție complet automatizată privind efectul anodic pentru emisiile de perfluorocarburi (Modern Point-Fed Prebake – PFPB MW)

–  (*1)

– (*1)

Metoda de extragere a aluminiului primar prin adăugarea aluminei în centrul cuvei cu anozi precopți (Centre Worked Prebake – CWPB)

0,143

0,121

Metoda de extragere a aluminiului primar prin adăugarea aluminei pe partea laterală a cuvei cu anozi precopți (Side Worked Prebake – SWPB)

0,233

0,280

Suport vertical cu miez din element anodic Søderberg (Vertical Stud Søderberg – VSS)

0,058

0,086

Suport orizontal cu miez din element anodic Søderberg (Horizontal Stud Søderberg – HSS)

0,165

0,077

B.7.2.   Metoda de calcul B – Metoda supratensiunii

Pentru metoda supratensiunii, se utilizează următoarele ecuații:

Emisiile de CF4 [t] = OVC × (AEO/CE) × PrAl × 0,001(Ecuația 24)

Emisiile de C2F6 [t] = emisiile de CF4 × FC2F6
  (Ecuația 25)

unde:

| OVC | reprezintă coeficientul de supratensiune („factorul de emisie”) exprimat în kg de CF4 per tonă de aluminiu produs per mV de supratensiune; |
| --- | --- |
| AEO | reprezintă supratensiunea efectelor anodice per cuvă [mV], definită ca integrală de (timp × tensiune peste tensiunea-țintă) împărțită la timpul (durata) de colectare a datelor; |
| CE | reprezintă randamentul mediu al curentului în producția de aluminiu [%]; |
| PrAl | reprezintă producția anuală de aluminiu primar [t] și |
| FC2F6 | reprezintă fracția masică de C2F6 [t C2F6/t CF4]. |

OVC

reprezintă coeficientul de supratensiune („factorul de emisie”) exprimat în kg de CF4 per tonă de aluminiu produs per mV de supratensiune;

AEO

reprezintă supratensiunea efectelor anodice per cuvă [mV], definită ca integrală de (timp × tensiune peste tensiunea-țintă) împărțită la timpul (durata) de colectare a datelor;

CE

reprezintă randamentul mediu al curentului în producția de aluminiu [%];

PrAl

reprezintă producția anuală de aluminiu primar [t] și

FC2F6

reprezintă fracția masică de C2F6 [t C2F6/t CF4].

Termenul AEO/CE (supratensiunea efectelor anodice/randamentul curentului) exprimă supratensiunea medie a efectelor anodice [mV supratensiune], integrată în timp, per randament mediu al curentului [%].

Cerință minimă: se utilizează factorii de emisie specifici tehnologiei indicați în tabelul 3 din prezenta anexă.

Îmbunătățire recomandată: se utilizează factorii de emisie specifici instalației pentru CF4 [(kg CF4/t Al)/(mV)] și C2F6 [t C2F6/t CF4], stabiliți cu ajutorul măsurătorilor continue sau intermitente desfășurate la fața locului. Pentru determinarea acestor factori de emisie se aplică cele mai bune practici din industrie, în special cele mai recente orientări furnizate de Institutul Internațional al Aluminiului. Fiecare dintre factorii de emisie se determină cu o incertitudine maximă de ± 15 %. Factorii de emisie se stabilesc cel puțin o dată la trei ani sau mai des dacă este necesar ca urmare a unor modificări relevante în cadrul instalației. Modificările relevante includ modificări în distribuția duratei efectelor anodice sau modificarea algoritmului de control care influențează mixul de tipuri de efecte anodice sau tipul procedurii de anulare a efectelor anodice.

Tabelul 3

Factorii de emisie specifici fiecărei tehnologii pentru datele privind activitatea referitoare la supratensiune

| Tehnologie | Factorul de emisie pentru CF4

  [(kg CF4/t Al)/mV] | Factorul de emisie pentru C2F6

  [t C2F6/t CF4] |
| --- | --- | --- |
| Metoda de extragere a aluminiului primar prin adăugarea aluminei în centrul cuvei cu anozi precopți (Centre Worked Prebake – CWPB) | 1,16 | 0,121 |
| Metoda de extragere a aluminiului primar prin adăugarea aluminei pe partea laterală a cuvei cu anozi precopți (Side Worked Prebake – SWPB) | 3,65 | 0,252 |

Tehnologie

Factorul de emisie pentru CF4

[(kg CF4/t Al)/mV]

Factorul de emisie pentru C2F6

[t C2F6/t CF4]

Metoda de extragere a aluminiului primar prin adăugarea aluminei în centrul cuvei cu anozi precopți (Centre Worked Prebake – CWPB)

1,16

0,121

Metoda de extragere a aluminiului primar prin adăugarea aluminei pe partea laterală a cuvei cu anozi precopți (Side Worked Prebake – SWPB)

3,65

0,252

B.7.3.   Determinarea emisiilor de CO2 echivalent

Emisiile de CO2 echivalent se calculează din emisiile de CF4 și C2F6 după cum urmează, utilizând valorile potențialului de încălzire globală indicate în anexa VIII.

Emisiile de PFC [t CO2e] = emisiile de CF4 [t] × GWPCF4 + emisiile de C2F6 [t] × GWPC2F6(Ecuația 26)

B.8.   Cerințe privind transferurile de CO2 între instalații

B.8.1.   CO2-ul conținut în gaze („CO2 inerent”)

CO2-ul inerent care este transferat într-o instalație, inclusiv cel aflat în componența gazelor naturale sau a gazelor reziduale (inclusiv gazul de furnal sau gazul de cocserie) sau cel din combustibilii folosiți pentru alimentarea procesului (inclusiv în gazele de sinteză) se include în factorul de emisie aferent fluxului-sursă respectiv.

În cazul în care CO2-ul inerent este transferat din instalație, ca parte a unui flux-sursă, într-o altă instalație, acesta nu se contabilizează la calculul emisiilor instalației din care provine. În schimb, în cazul în care CO2-ul inerent este emis (de exemplu, evacuat sau ars) sau transferat către entități care nu monitorizează ele însele emisiile în sensul prezentului regulament sau al unui sistem de monitorizare, raportare și verificare eligibil, acesta se contabilizează la calculul emisiilor instalației din care provine.

B.8.2.   Eligibilitatea pentru scăderea cantității de CO2 stocate sau utilizate

În următoarele cazuri, CO2-ul care provine din carbon fosil și rezultă din ardere sau din procese care conduc la emisii de proces sau care este importat din alte instalații, inclusiv sub formă de CO2 inerent, poate fi contabilizat ca fiind neemis:

| 1. | în cazul în care CO2-ul este utilizat în cadrul instalației sau transferat din instalație către oricare dintre următoarele:






  (a) | o instalație pentru captarea de CO2 care monitorizează emisiile în sensul prezentului regulament sau al unui sistem de monitorizare, raportare și verificare eligibil; |
| --- | --- | --- |

1.

în cazul în care CO2-ul este utilizat în cadrul instalației sau transferat din instalație către oricare dintre următoarele:

(a)

o instalație pentru captarea de CO2 care monitorizează emisiile în sensul prezentului regulament sau al unui sistem de monitorizare, raportare și verificare eligibil;

| (b) | o instalație sau o rețea de transport destinată stocării geologice pe termen lung a CO2-ului care monitorizează emisiile în sensul prezentului regulament sau al unui sistem de monitorizare, raportare și verificare eligibil; |
| --- | --- |

(b)

o instalație sau o rețea de transport destinată stocării geologice pe termen lung a CO2-ului care monitorizează emisiile în sensul prezentului regulament sau al unui sistem de monitorizare, raportare și verificare eligibil;

| (c) | o unitate de stocare destinată stocării geologice pe termen lung care monitorizează emisiile în sensul prezentului regulament sau al unui sistem de monitorizare, raportare și verificare eligibil; |
| --- | --- |

(c)

o unitate de stocare destinată stocării geologice pe termen lung care monitorizează emisiile în sensul prezentului regulament sau al unui sistem de monitorizare, raportare și verificare eligibil;

| 2. | în cazul în care CO2-ul este utilizat în cadrul instalației sau transferat din instalație către o entitate care monitorizează emisiile în sensul prezentului regulament sau al unui sistem de monitorizare, raportare și verificare eligibil, pentru fabricarea de produse în care carbonul rezultat din CO2 este legat chimic în mod permanent, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare, care cuprind orice activitate normală care are loc după încheierea duratei de viață a produsului, astfel cum este definită în actul delegat adoptat în temeiul articolului 12 alineatul (3b) din Directiva 2003/87/CE. |
| --- | --- |

2.

în cazul în care CO2-ul este utilizat în cadrul instalației sau transferat din instalație către o entitate care monitorizează emisiile în sensul prezentului regulament sau al unui sistem de monitorizare, raportare și verificare eligibil, pentru fabricarea de produse în care carbonul rezultat din CO2 este legat chimic în mod permanent, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare, care cuprind orice activitate normală care are loc după încheierea duratei de viață a produsului, astfel cum este definită în actul delegat adoptat în temeiul articolului 12 alineatul (3b) din Directiva 2003/87/CE.

CO2-ul transferat către o altă instalație în scopurile specificate la punctele 1 și 2 poate fi contabilizat ca fiind neemis numai în măsura în care există dovezi, de-a lungul întregului lanț de custodie până la unitatea de stocare sau la instalația de utilizare a CO2-ului, inclusiv la orice operator de transport, cu privire la fracțiunea de CO2 stocată sau utilizată efectiv pentru fabricarea de produse stabile din punct de vedere chimic, în comparație cu cantitatea totală de CO2 transferată din instalația de origine.

În cazul în care CO2-ul este utilizat în cadrul aceleiași instalații în scopurile specificate la punctele 1 și 2, se aplică metodele de monitorizare menționate în secțiunile 21-23 din anexa IV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2066.

B.8.3.   Norme de monitorizare a transferurilor de CO2

Identitatea și datele de contact ale persoanei responsabile din cadrul instalațiilor sau entităților de primire se specifică în mod clar în documentația privind metodologia de monitorizare. Cantitatea de CO2 considerată neemisă se raportează în comunicarea transmisă în conformitate cu anexa IV.

Identitatea și datele de contact ale persoanei responsabile pentru instalațiile sau entitățile de la care s-a primit CO2-ul se specifică în mod clar în documentația privind metodologia de monitorizare. Cantitatea de CO2 primită se raportează în comunicarea transmisă în conformitate cu anexa IV.

Pentru determinarea cantității de CO2 transferată de la o instalație la alta, se utilizează o metodologie bazată pe măsurare. Pentru determinarea cantității de CO2 din produse, legată permanent din punct de vedere chimic, se utilizează o metodologie bazată pe calcul, de preferință utilizând un bilanț masic. Reacțiile chimice aplicate și toți factorii stoichiometrici relevanți se specifică în documentația privind metodologia de monitorizare.

B.9.   Cerințe sectoriale

B.9.1.   Norme suplimentare pentru unitățile de ardere

Emisiile de ardere cuprind toate emisiile de CO2 provenite din arderea combustibililor cu conținut de carbon, inclusiv a deșeurilor, independent de orice altă clasificare a acestor emisii sau combustibili. În cazul în care nu este clar dacă un material acționează drept combustibil sau pentru alimentarea procesului, de exemplu pentru reducerea minereurilor metalice, emisiile provenite de la materialul respectiv se monitorizează în același mod ca și emisiile de ardere. Se iau în considerare toate unitățile de ardere staționare, inclusiv cazane, arzătoare, turbine, încălzitoare, furnale, incineratoare, cuptoare de calcinare, etuve, cuptoare, uscătoare, motoare, pile de combustie, instalații de ardere în buclă chimică, facle și instalații de postcombustie termică sau catalitică.

Monitorizarea include, de asemenea, emisiile de proces de CO2 provenite din epurarea gazelor de ardere, în special CO2-ul rezultat din calcar sau din alți carbonați destinați operațiunilor de desulfurare și de epurare similare, precum și din ureea utilizată în unitățile de-NOx.

B.9.1.1.   Desulfurarea și epurarea altor gaze acide

Emisiile de proces de CO2 provenite din utilizarea carbonaților pentru epurarea gazelor acide din fluxul de gaze de ardere se calculează pe baza carbonatului consumat (metoda A). În cazul desulfurării, calculul se poate baza alternativ pe cantitatea de ghips produs (metoda B). În acest din urmă caz, factorul de emisie este raportul stoichiometric dintre ghipsul uscat (CaSO4 × 2H2O) și CO2-ul emis: 0,2558 t CO2/t ghips.

B.9.1.2.   De-NOx

Dacă se utilizează uree ca agent de reducere în cadrul unei unități de-NOx, emisiile de proces de CO2 provenite din utilizarea acesteia se calculează utilizând metoda A, aplicând un factor de emisie bazat pe raportul stoichiometric de 0,7328 t CO2/t uree.

B.9.1.3.   Monitorizarea flăcărilor deschise

În calculul emisiilor provenite din flăcări deschise se includ arderile de rutină, precum și arderile de proces (întreruperi, porniri și opriri, precum și cazurile de urgență). Trebuie inclus CO2-ul inerent provenit de la gazele arse.

În cazul în care o monitorizare mai precisă nu este posibilă din punct de vedere tehnic sau ar conduce la costuri nerezonabile, se utilizează un factor de emisie de referință de 0,00393 t CO2/Nm3, derivat din arderea etanului pur utilizat ca indicator prudent pentru gazele arse la flacără deschisă.

Reprezintă o îmbunătățire recomandată determinarea factorilor de emisie specifici instalației prin estimarea greutății moleculare a fluxului de ardere, utilizând modele de proces bazate pe modelele standard ale industriei. Luând în considerare proporțiile relative și greutățile moleculare ale fiecărui flux participant, se determină o medie anuală ponderată a greutății moleculare a gazelor arse la flacără deschisă.

În ceea ce privește datele privind activitatea, se acceptă o incertitudine de măsurare mai mare decât în cazul altor combustibili arși.

B.9.2.   Norme suplimentare privind emisiile provenite din producția de clincher de ciment

B.9.2.1.   Norme suplimentare pentru metoda A (bazată pe materialele de intrare)

În cazul în care se utilizează metoda A (pe baza materialului intrat în cuptor) pentru determinarea emisiilor de proces, se aplică următoarele norme speciale:

| — | În cazul în care praful din cuptoarele de ciment (CKD) sau praful de by-pass se elimină din sistemul cuptorului, cantitățile aferente de materii prime nu sunt considerate ca fiind materii intrate în proces. Emisiile de CKD se calculează separat în conformitate cu secțiunea B.9.2.3 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

—

În cazul în care praful din cuptoarele de ciment (CKD) sau praful de by-pass se elimină din sistemul cuptorului, cantitățile aferente de materii prime nu sunt considerate ca fiind materii intrate în proces. Emisiile de CKD se calculează separat în conformitate cu secțiunea B.9.2.3 din prezenta anexă.

| — | Se poate caracteriza fie materia primă brută în ansamblu, fie materiile prime separate, evitând dubla contabilizare și omisiunile rezultate din materiile recirculate sau de by-pass. Dacă datele privind activitatea sunt determinate pe baza cantității de clincher produsă, cantitatea netă de materie primă poate fi determinată cu ajutorul unui raport empiric materie primă/clincher. Acest raport trebuie actualizat cel puțin o dată pe an, prin aplicarea ghidurilor de bune practici ale industriei. |
| --- | --- |

—

Se poate caracteriza fie materia primă brută în ansamblu, fie materiile prime separate, evitând dubla contabilizare și omisiunile rezultate din materiile recirculate sau de by-pass. Dacă datele privind activitatea sunt determinate pe baza cantității de clincher produsă, cantitatea netă de materie primă poate fi determinată cu ajutorul unui raport empiric materie primă/clincher. Acest raport trebuie actualizat cel puțin o dată pe an, prin aplicarea ghidurilor de bune practici ale industriei.

B.9.2.2.   Norme suplimentare pentru metoda B (bazată pe materialele de ieșire)

În cazul în care pentru determinarea emisiilor de proces se utilizează metoda B (pe baza producției de clincher), se aplică următoarele norme speciale:

Datele privind activitatea se determină ca producție de clincher [t] pe durata perioadei de raportare, utilizând una dintre metodele următoare:

| — | prin cântărirea directă a clincherului; |
| --- | --- |

—

prin cântărirea directă a clincherului;

| — | pe baza livrărilor de ciment, utilizând următoarea formulă (bilanțul materiilor ținând cont de expedierea și aprovizionările de clincher, precum și variațiile de stoc ale acestuia): |
| --- | --- |

—

pe baza livrărilor de ciment, utilizând următoarea formulă (bilanțul materiilor ținând cont de expedierea și aprovizionările de clincher, precum și variațiile de stoc ale acestuia):

Formula
  (Ecuația 27)

unde:

| Cliprod | reprezintă cantitatea de clincher produsă, exprimată în tone; |
| --- | --- |
| Cimlivr | reprezintă cantitatea de ciment livrată, exprimată în tone; |
| CimSV | reprezintă variațiile de stoc de ciment, exprimate în tone; |
| CCR | reprezintă raportul clincher/ciment (tone de clincher per tonă de ciment); |
| Clis | reprezintă cantitatea de clincher aprovizionată, exprimată în tone; |
| Clid | reprezintă cantitatea de clincher expediată, exprimată în tone; |
| CliSV | reprezintă variațiile stocului de clincher, exprimate în tone. |

Cliprod

reprezintă cantitatea de clincher produsă, exprimată în tone;

Cimlivr

reprezintă cantitatea de ciment livrată, exprimată în tone;

CimSV

reprezintă variațiile de stoc de ciment, exprimate în tone;

CCR

reprezintă raportul clincher/ciment (tone de clincher per tonă de ciment);

Clis

reprezintă cantitatea de clincher aprovizionată, exprimată în tone;

Clid

reprezintă cantitatea de clincher expediată, exprimată în tone;

CliSV

reprezintă variațiile stocului de clincher, exprimate în tone.

Raportul clincher-ciment se calculează fie separat pentru fiecare dintre diferitele tipuri de ciment produse, pe baza analizelor de laborator în conformitate cu dispozițiile din secțiunea B.5.4, fie ca raport între diferența dintre livrările de ciment și variațiile de stoc și toate materiile utilizate ca aditivi în procesul de producere a cimentului, incluzând praful de by-pass și praful din cuptorul de ciment.

Ca cerință minimă pentru determinarea factorului de emisie, se aplică o valoare standard de 0,525 t CO2/t clincher.

B.9.2.3.   Emisii legate de praful eliminat

Emisiile de proces de CO2 provenite din praful de by-pass sau din praful din cuptorul de ciment (CKD) care se elimină din sistemul cuptorului se adaugă la emisii, corectat în funcție de calcinarea parțială a CKD.

Cerință minimă: se aplică un factor de emisie de 0,525 t CO2/t praf.

Îmbunătățire recomandată: factorul de emisie (EF) se determină cel puțin o dată pe an, în conformitate cu dispozițiile din secțiunea B.5.4 din prezenta anexă, utilizând următoarea formulă:

Formula
  (Ecuația 28)

unde:

| EFCKD | reprezintă factorul de emisie pentru praful din cuptoarele de ciment calcinat parțial [t CO2/t CKD]; |
| --- | --- |
| EFCli | reprezintă factorul de emisie al clincherului specific instalației [t CO2/t clincher] și |
| d | reprezintă gradul de calcinare a CKD (CO2 eliberat ca % din CO2 total provenit din carbonații din amestecul brut). |

EFCKD

reprezintă factorul de emisie pentru praful din cuptoarele de ciment calcinat parțial [t CO2/t CKD];

EFCli

reprezintă factorul de emisie al clincherului specific instalației [t CO2/t clincher] și

d

reprezintă gradul de calcinare a CKD (CO2 eliberat ca % din CO2 total provenit din carbonații din amestecul brut).

B.9.3.   Norme suplimentare privind emisiile provenite din producția de acid azotic

B.9.3.1.   Norme generale pentru măsurarea N2O

Emisiile de N2O se determină utilizând o metodologie bazată pe măsurare. Concentrațiile de N2O din gazele de ardere provenite de la fiecare sursă de emisii se măsoară ca punct reprezentativ, în aval de dispozitivul de reducere a emisiilor de NOx/N2O în cazul utilizării reducerii. Se aplică tehnici capabile să măsoare concentrațiile de N2O pentru toate sursele de emisii, atât în condiții de emisii reduse, cât și în condiții de emisii nereduse. Toate măsurătorile se ajustează pentru a le raporta la cantitatea de gaze uscate, în cazurile în care este necesară respectarea acestei condiții, și se raportează într-o manieră consecventă.

B.9.3.2.   Determinarea debitului gazelor de ardere

Pentru monitorizarea debitului gazelor de ardere se utilizează metoda bilanțului masic prevăzută în secțiunea B.6.2.5 din prezenta anexă, cu excepția cazului în care utilizarea acestei metode nu este posibilă din punct de vedere tehnic. În acest caz, se poate utiliza o metodă alternativă, inclusiv o altă metodă a bilanțului masic bazată pe parametri semnificativi, cum ar fi încărcătura de amoniac la intrare sau determinarea debitului cu ajutorul metodei de măsurare continuă a debitului emisiilor.

Debitul gazelor de ardere se calculează prin aplicarea următoarei formule:

Vdebit gaze de ardere [Nm3/h] = Vaer × (1 – O2,aer)/(1 – O2,gaze de ardere)(Ecuația 29)

unde:

| Vaer | reprezintă debitul total al aerului intrat, exprimat în Nm3/h în condiții standard; |
| --- | --- |
| O2,aer | reprezintă fracția volumică de O2 în aerul uscat (= 0,2095) și |
| O2,gaze de ardere | reprezintă fracția volumică de O2 în gazele de ardere. |
| Vaer | se calculează ca sumă a tuturor debitelor de aer care intră în instalația de producere a acidului azotic, în special a debitului de aer primar și secundar la intrare și a debitului de aer intrat la nivelul etanșeizării, după caz. |

Vaer

reprezintă debitul total al aerului intrat, exprimat în Nm3/h în condiții standard;

O2,aer

reprezintă fracția volumică de O2 în aerul uscat (= 0,2095) și

O2,gaze de ardere

reprezintă fracția volumică de O2 în gazele de ardere.

Vaer

se calculează ca sumă a tuturor debitelor de aer care intră în instalația de producere a acidului azotic, în special a debitului de aer primar și secundar la intrare și a debitului de aer intrat la nivelul etanșeizării, după caz.

Toate măsurătorile se ajustează pentru a le raporta la cantitatea de gaze uscate și se raportează într-o manieră consecventă.

B.9.3.3.   Concentrații de oxigen (O2)

Dacă este necesar pentru calcularea debitului gazelor de ardere în conformitate cu secțiunea B.9.3.2 din prezenta anexă, se măsoară concentrațiile de oxigen din gazele de ardere, aplicând cerințele prevăzute în secțiunea B.6.2.2 din prezenta anexă. Toate măsurătorile se ajustează pentru a le raporta la cantitatea de gaze uscate și se raportează într-o manieră consecventă.

C.   FLUXURI DE CĂLDURĂ

C.1.   Norme pentru determinarea căldurii măsurabile nete

C.1.1.   Principii

Toate cantitățile de căldură măsurabilă specificate sunt întotdeauna cantități nete de căldură măsurabilă și se determină scăzând din conținutul de căldură (entalpie) al fluxului de căldură transmis procesului consumator de căldură sau utilizatorului extern conținutul de căldură al fluxului de retur.

Procesele consumatoare de căldură necesare pentru operarea sistemelor de producție și distribuție a căldurii, cum ar fi degazoarele, prepararea apei adăugate și purjările periodice, se iau în considerare la calculul randamentului sistemului respectiv și, prin urmare, se iau în considerare pentru determinarea emisiilor încorporate ale mărfurilor.

Dacă același mediu de transfer de căldură este utilizat în mai multe procese consecutive, iar căldura acestuia este consumată începând de la diferite niveluri de temperatură, cantitatea de căldură consumată în fiecare proces consumator de căldură se determină separat, cu excepția cazului în care procesele fac parte din ansamblul procesului de producție a acelorași mărfuri. Reîncălzirea mediului de transfer de căldură între două procese consumatoare de căldură consecutive se tratează ca producție suplimentară de căldură.

În cazul în care căldura este utilizată pentru răcire cu ajutorul unui proces de răcire prin absorbție, procesul de răcire respectiv se consideră proces consumator de căldură.

C.1.2.   Metodologia de determinare a cantităților nete de căldură măsurabilă

În vederea selectării surselor de date pentru cuantificarea fluxurilor de energie în conformitate cu secțiunea A.4 din prezenta anexă, se iau în considerare următoarele metode de determinare a cantităților nete de căldură măsurabilă:

C.1.2.1.   Metoda 1: utilizarea măsurătorilor

Conform acestei metode, se măsoară toți parametrii relevanți, în special temperatura, presiunea și starea mediului de transfer de căldură transmis și returnat. În cazul aburului, starea mediului se referă la saturație sau la gradul de supraîncălzire. Se măsoară debitul (volumetric) al mediului de transfer de căldură. Pe baza valorilor măsurate, se determină entalpia și volumul specific al mediului de transfer de căldură cu ajutorul unor tabele corespunzătoare pentru abur sau al unui program informatic pentru inginerie.

Debitul masic al mediului de transfer de căldură se calculează utilizând ecuația:

Formula
  (Ecuația 30)

unde:

| | reprezintă debitul masic în kg/s; |
| --- | --- |
| | reprezintă debitul volumetric în m3/s și |
| v | reprezintă volumul specific în m3/kg |

Formula

reprezintă debitul masic în kg/s;

Formula

reprezintă debitul volumetric în m3/s și

v

reprezintă volumul specific în m3/kg

Deoarece debitul masic este considerat același pentru mediul de transfer de căldură transmis și cel returnat, debitul de căldură se calculează utilizând diferența de entalpie dintre fluxul transmis și cel returnat, după cum urmează:

Formula
  (Ecuația 31)

unde:

| | reprezintă debitul de căldură în kJ/s; |
| --- | --- |
| hflux | reprezintă entalpia fluxului transmis în kJ/kg; |
| hretur | reprezintă entalpia fluxului returnat în kJ/kg și |
| | reprezintă debitul masic în kg/s. |

Formula

reprezintă debitul de căldură în kJ/s;

hflux

reprezintă entalpia fluxului transmis în kJ/kg;

hretur

reprezintă entalpia fluxului returnat în kJ/kg și

Formula

reprezintă debitul masic în kg/s.

Dacă mediul de transfer de căldură este aburul sau apa caldă, în cazul în care condensatul nu este returnat sau dacă nu este posibil să se estimeze entalpia condensatului returnat, hreturn
  se determină pentru temperatura de 90 °C.

Dacă se știe că debitele masice nu sunt identice, se aplică următoarele:

| (a) | în cazul în care există dovezi că acest condensat rămâne în produs (de exemplu, în procesele de „injecție cu abur viu”), entalpia respectivă a condensatului nu se deduce; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care există dovezi că acest condensat rămâne în produs (de exemplu, în procesele de „injecție cu abur viu”), entalpia respectivă a condensatului nu se deduce;

| (b) | dacă se știe că mediul de transfer de căldură se pierde (de exemplu, prin scurgeri sau canalizare), estimarea debitului masic respectiv se scade din debitul masic al mediului de transfer de căldură transmis. |
| --- | --- |

(b)

dacă se știe că mediul de transfer de căldură se pierde (de exemplu, prin scurgeri sau canalizare), estimarea debitului masic respectiv se scade din debitul masic al mediului de transfer de căldură transmis.

Pentru determinarea fluxului anual net de căldură pornind de la datele de mai sus, se utilizează, în funcție de echipamentele de măsurare și de mijloacele de prelucrare a datelor disponibile, una dintre următoarele metode:

| (a) | se determină valorile medii anuale ale parametrilor care determină entalpia medie anuală a mediului de transfer de căldură transmis și returnat, înmulțite cu debitul masic anual total, utilizând ecuația 31; |
| --- | --- |

(a)

se determină valorile medii anuale ale parametrilor care determină entalpia medie anuală a mediului de transfer de căldură transmis și returnat, înmulțite cu debitul masic anual total, utilizând ecuația 31;

| (b) | se determină valorile orare ale debitului de căldură și se însumează aceste valori pe durata anuală totală de funcționare a sistemului termic. În funcție de sistemul de prelucrare a datelor, valorile orare pot fi înlocuite cu valori pentru alte intervale de timp, după caz. |
| --- | --- |

(b)

se determină valorile orare ale debitului de căldură și se însumează aceste valori pe durata anuală totală de funcționare a sistemului termic. În funcție de sistemul de prelucrare a datelor, valorile orare pot fi înlocuite cu valori pentru alte intervale de timp, după caz.

C.1.2.2.   Metoda 2: calcularea unei valori reprezentative pe baza randamentului măsurat

Cantitățile de căldură măsurabilă netă se determină pe baza combustibilului care intră în proces și a randamentului măsurat al producției de căldură:

Formula
  (Ecuația 32)

Formula
  (Ecuația 33)

unde:

| Q | reprezintă cantitatea de căldură exprimată în TJ; |
| --- | --- |
| ηΗ | reprezintă randamentul măsurat al producției de căldură; |
| EIn | reprezintă aportul energetic provenit de la combustibili; |
| ADi | reprezintă datele anuale privind activitatea (și anume cantitățile consumate) referitoare la combustibilii i și |
| NCVi | reprezintă puterile calorifice nete ale combustibililor i. |

Q

reprezintă cantitatea de căldură exprimată în TJ;

ηΗ

reprezintă randamentul măsurat al producției de căldură;

EIn

reprezintă aportul energetic provenit de la combustibili;

ADi

reprezintă datele anuale privind activitatea (și anume cantitățile consumate) referitoare la combustibilii i și

NCVi

reprezintă puterile calorifice nete ale combustibililor i.

Randamentul ηΗ
  este măsurat fie pe o perioadă rezonabil de lungă, care ia suficient în considerare nivelurile diferite de încărcare a instalației, fie este preluat din documentația furnizată de producător. În acest sens, partea specifică a curbei de sarcină se ia în considerare utilizând un factor de încărcare anual, după cum urmează:

Formula
  (Ecuația 34)

unde:

| LF | reprezintă factorul de încărcare; |
| --- | --- |
| EIn | reprezintă aportul energetic determinat cu ecuația 33 pentru întreaga perioadă de raportare și |
| EMax | reprezintă aportul energetic maxim dacă unitatea de producție de căldură ar funcționa la 100 % din sarcina nominală pe parcursul întregului an calendaristic. |

LF

reprezintă factorul de încărcare;

EIn

reprezintă aportul energetic determinat cu ecuația 33 pentru întreaga perioadă de raportare și

EMax

reprezintă aportul energetic maxim dacă unitatea de producție de căldură ar funcționa la 100 % din sarcina nominală pe parcursul întregului an calendaristic.

Randamentul se bazează pe ipoteza returnării în totalitate a condensatului. Pentru condensatul returnat se ia în considerare o temperatură de 90 °C.

C.1.2.3.   Metoda 3: calcularea unei valori reprezentative pe baza randamentului de referință

Această metodă este identică cu metoda 3, dar utilizează un randament de referință de 70 % (ηRef,H = 0,7) în ecuația 32.

C.1.3.   Norme speciale

În cazul în care o instalație consumă căldură măsurabilă produsă prin alte procese chimice exoterme decât arderea, cum ar fi în producția de amoniac sau de acid azotic, respectiva cantitate de căldură consumată se determină separat de restul căldurii măsurabile, iar consumului de căldură aferent i se atribuie emisii zero de CO2 echivalent.

Pentru evitarea dublei contabilizări, în cazul în care căldura măsurabilă este recuperată din căldura nemăsurabilă generată din combustibili și utilizată ulterior în procese de producție, de exemplu din gazele de evacuare, din aportul de combustibil se scade cantitatea relevantă de căldură măsurabilă netă împărțită la un randament de referință de 90 %.

C.2.   Determinarea factorului de emisie al mixului de combustibili pentru căldura măsurabilă

În cazul în care un proces de producție consumă căldură măsurabilă produsă în cadrul instalației, emisiile legate de căldură se determină utilizând una dintre următoarele metode.

C.2.1.   Factorul de emisie al căldurii măsurabile produse în instalație altfel decât prin cogenerare

Pentru căldura măsurabilă produsă prin arderea combustibililor în cadrul instalației, cu excepția căldurii produse din cogenerare, se determină factorul de emisie al mixului de combustibili relevant, iar emisiile care pot fi atribuite procesului de producție se calculează după cum urmează:

EmCăldură = EFmix Qconsumată/η(Ecuația 35)

unde:

| EmCăldură | reprezintă emisiile legate de căldură aferente procesului de producție, exprimate în t CO2; |
| --- | --- |
| EFmix | reprezintă factorul de emisie al mixului respectiv de combustibili, exprimat în t CO2/TJ, care include emisiile provenite din epurarea gazelor de ardere, după caz. |
| Qconsumată | reprezintă cantitatea de căldură măsurabilă consumată în procesul de producție, exprimată în TJ, și |
| η | reprezintă randamentul procesului de producție a căldurii. |
| EFmix | se calculează după cum urmează: |

EmCăldură

reprezintă emisiile legate de căldură aferente procesului de producție, exprimate în t CO2;

EFmix

reprezintă factorul de emisie al mixului respectiv de combustibili, exprimat în t CO2/TJ, care include emisiile provenite din epurarea gazelor de ardere, după caz.

Qconsumată

reprezintă cantitatea de căldură măsurabilă consumată în procesul de producție, exprimată în TJ, și

η

reprezintă randamentul procesului de producție a căldurii.

EFmix

se calculează după cum urmează:

EFmix
  = (Σ ADi NCVi EFi
   + EmFGC
  )/(Σ ADi NCVi
  )(Ecuația 36)

unde:

| ADi | reprezintă datele anuale privind activitatea (și anume cantitățile consumate) referitoare la combustibilii i utilizați pentru producția de căldură măsurabilă, exprimate în tone sau Nm3; |
| --- | --- |
| NCVi | reprezintă puterile calorifice nete ale combustibililor i, exprimate în TJ/t sau TJ/Nm3; |
| EFi | reprezintă factorii de emisie ai combustibililor i, exprimați în t CO2/TJ și |
| EmFGC | reprezintă emisiile de proces provenite din epurarea gazelor de ardere, exprimate în t CO2. |

ADi

reprezintă datele anuale privind activitatea (și anume cantitățile consumate) referitoare la combustibilii i utilizați pentru producția de căldură măsurabilă, exprimate în tone sau Nm3;

NCVi

reprezintă puterile calorifice nete ale combustibililor i, exprimate în TJ/t sau TJ/Nm3;

EFi

reprezintă factorii de emisie ai combustibililor i, exprimați în t CO2/TJ și

EmFGC

reprezintă emisiile de proces provenite din epurarea gazelor de ardere, exprimate în t CO2.

În cazul în care un gaz rezidual face parte din mixul de combustibili utilizat, iar factorul de emisie pentru gazul rezidual este mai mare decât factorul de emisie standard pentru gazele naturale specificat în tabelul 1 din anexa VIII, la calcularea EFmix
  se utilizează factorul de emisie standard respectiv în locul factorului de emisie pentru gazul rezidual.

C.2.2.   Factorul de emisie al căldurii măsurabile produse în instalație prin cogenerare

În cazul în care energia termică și energia electrică măsurabile sunt produse prin cogenerare [adică prin producerea combinată de energie electrică și energie termică (CHP)], emisiile relevante atribuite energiei termice și energiei electrice măsurabile se determină în conformitate cu prezenta secțiune. Normele privind energia electrică se aplică și producției de energie mecanică dacă este cazul.

Emisiile unei unități de cogenerare se determină după cum urmează:

Formula
  (Ecuația 37)

unde:

| EmCHP | reprezintă emisiile provenite de la unitatea de cogenerare pe parcursul perioadei de raportare, exprimate în t CO2; |
| --- | --- |
| ADi | reprezintă datele anuale privind activitatea (și anume cantitățile consumate) referitoare la combustibilii i utilizați în unitatea CHP, exprimate în tone sau Nm3; |
| NCVi | reprezintă puterile calorifice nete ale combustibililor i, exprimate în TJ/t sau TJ/Nm3; |
| EFi | reprezintă factorii de emisie ai combustibililor i, exprimați în t CO2/TJ, și |
| EmFGC | reprezintă emisiile de proces provenite din epurarea gazelor de ardere, exprimate în t CO2. |

EmCHP

reprezintă emisiile provenite de la unitatea de cogenerare pe parcursul perioadei de raportare, exprimate în t CO2;

ADi

reprezintă datele anuale privind activitatea (și anume cantitățile consumate) referitoare la combustibilii i utilizați în unitatea CHP, exprimate în tone sau Nm3;

NCVi

reprezintă puterile calorifice nete ale combustibililor i, exprimate în TJ/t sau TJ/Nm3;

EFi

reprezintă factorii de emisie ai combustibililor i, exprimați în t CO2/TJ, și

EmFGC

reprezintă emisiile de proces provenite din epurarea gazelor de ardere, exprimate în t CO2.

Energia care intră în unitatea de cogenerare se calculează cu ecuația 33. Randamentele medii ale producției de energie termică și, respectiv, de energie electrică (sau de energie mecanică, dacă este cazul) obținute pe parcursul perioadei de raportare se calculează după cum urmează:

Formula
  (Ecuația 38)

Formula
  (Ecuația 39)

unde:

| ηcăldură | reprezintă randamentul mediu al producției de căldură din perioada de raportare (mărime adimensională); |
| --- | --- |
| Qnet | reprezintă cantitatea netă de căldură produsă de unitatea de cogenerare pe parcursul perioadei de raportare, exprimată în TJ și determinată în conformitate cu secțiunea C.1.2; |
| EIn | reprezintă aportul energetic determinat utilizând ecuația 33 și exprimat în TJ; |
| ηel | reprezintă randamentul mediu al producției de energie electrică din perioada de raportare (mărime adimensională) și |
| EEl | reprezintă producția netă de energie electrică a unității de cogenerare din perioada de raportare, exprimată în TJ. |

ηcăldură

reprezintă randamentul mediu al producției de căldură din perioada de raportare (mărime adimensională);

Qnet

reprezintă cantitatea netă de căldură produsă de unitatea de cogenerare pe parcursul perioadei de raportare, exprimată în TJ și determinată în conformitate cu secțiunea C.1.2;

EIn

reprezintă aportul energetic determinat utilizând ecuația 33 și exprimat în TJ;

ηel

reprezintă randamentul mediu al producției de energie electrică din perioada de raportare (mărime adimensională) și

EEl

reprezintă producția netă de energie electrică a unității de cogenerare din perioada de raportare, exprimată în TJ.

În cazul în care determinarea randamentelor ηcăldură
  și ηel
  nu este posibilă din punct de vedere tehnic sau ar presupune costuri nerezonabile, se utilizează valori bazate pe documentația tehnică a instalației (valori de proiectare). Dacă nu sunt disponibile astfel de valori, se utilizează valorile standard prudente ηcăldură = 0,55 și ηel = 0,25.

Factorii de atribuire pentru energie termică și energia electrică produse prin CHP se calculează după cum urmează:

Formula
  (Ecuația 40)

Formula
  (Ecuația 41)

unde:

| FCHP,căldură | reprezintă factorul de atribuire pentru căldură (adimensional); |
| --- | --- |
| FCHP,el | reprezintă factorul de atribuire pentru energia electrică (sau energia mecanică, după caz) (adimensional); |
| ηref,căldură | reprezintă randamentul de referință pentru producția de căldură într-un cazan autonom (adimensional) și |
| ηref,el | reprezintă randamentul de referință pentru producția de energie electrică fără cogenerare (adimensional). |

FCHP,căldură

reprezintă factorul de atribuire pentru căldură (adimensional);

FCHP,el

reprezintă factorul de atribuire pentru energia electrică (sau energia mecanică, după caz) (adimensional);

ηref,căldură

reprezintă randamentul de referință pentru producția de căldură într-un cazan autonom (adimensional) și

ηref,el

reprezintă randamentul de referință pentru producția de energie electrică fără cogenerare (adimensional).

Randamentele de referință adecvate specifice combustibililor sunt prezentate în anexa IX.

Factorul de emisie specific al căldurii măsurabile produse prin cogenerare, care trebuie utilizat pentru atribuirea emisiilor legate de producția de căldură către procesele de producție, se calculează după cum urmează:

EFCHP,Căldură = EmCHP FCHP,Căldură/Qnet
  (Ecuația 42)

unde:

| EFCHP,Căldură | reprezintă factorul de emisie corespunzător producției de căldură măsurabilă în unitatea de cogenerare, exprimat în t CO2/TJ și |
| --- | --- |
| Qnet | reprezintă cantitatea netă de căldură produsă prin cogenerare, exprimată în TJ. |

EFCHP,Căldură

reprezintă factorul de emisie corespunzător producției de căldură măsurabilă în unitatea de cogenerare, exprimat în t CO2/TJ și

Qnet

reprezintă cantitatea netă de căldură produsă prin cogenerare, exprimată în TJ.

Factorul de emisie specific al energiei electrice legate de CHP care urmează să fie utilizat pentru atribuirea emisiilor indirecte proceselor de producție se calculează după cum urmează:

EFCHP,El = EmCHP · FCHP,El/EEl,prod
  (Ecuația 43)

unde:

| EEl,prod | este energia electrică produsă de unitatea CHP. |
| --- | --- |

EEl,prod

este energia electrică produsă de unitatea CHP.

În cazul în care un gaz rezidual face parte din mixul de combustibili utilizat, iar factorul de emisie pentru gazul rezidual este mai mare decât factorul de emisie standard pentru gazele naturale specificat în tabelul 1 din anexa VIII, la calcularea EFmix
  se utilizează factorul de emisie standard respectiv în locul factorului de emisie pentru gazul rezidual.

C.2.3.   Factorul de emisie al căldurii măsurabile produse în afara instalației

În cazul în care un proces de producție consumă căldură măsurabilă produsă în afara instalației, emisiile legate de căldură se determină utilizând una dintre următoarele metode.

| 1. | În cazul în care instalația care produce căldura măsurabilă face obiectul unui sistem eligibil de monitorizare, raportare și verificare sau în cazul în care operatorul instalației care consumă căldura măsurabilă se asigură, prin intermediul dispozițiilor relevante din contractul de furnizare a căldurii, că instalația care produce căldura efectuează monitorizarea emisiilor în conformitate cu prezenta anexă, factorul de emisie pentru căldura măsurabilă se determină utilizând ecuațiile relevante din secțiunea C.2.1 sau C.2.2, pe baza datelor privind emisiile furnizate de operatorul instalației care produce căldura măsurabilă. |
| --- | --- |

1.

În cazul în care instalația care produce căldura măsurabilă face obiectul unui sistem eligibil de monitorizare, raportare și verificare sau în cazul în care operatorul instalației care consumă căldura măsurabilă se asigură, prin intermediul dispozițiilor relevante din contractul de furnizare a căldurii, că instalația care produce căldura efectuează monitorizarea emisiilor în conformitate cu prezenta anexă, factorul de emisie pentru căldura măsurabilă se determină utilizând ecuațiile relevante din secțiunea C.2.1 sau C.2.2, pe baza datelor privind emisiile furnizate de operatorul instalației care produce căldura măsurabilă.

| 2. | În cazul în care metoda prevăzută la punctul 1 nu este disponibilă, se utilizează o valoare standard bazată pe factorul de emisie standard pentru combustibilul utilizat cel mai frecvent în sectorul industrial al țării, presupunând un randament al cazanului de 90 %. |
| --- | --- |

2.

În cazul în care metoda prevăzută la punctul 1 nu este disponibilă, se utilizează o valoare standard bazată pe factorul de emisie standard pentru combustibilul utilizat cel mai frecvent în sectorul industrial al țării, presupunând un randament al cazanului de 90 %.

D.   ENERGIA ELECTRICĂ

D.1.   Calcularea emisiilor legate de energia electrică

În scopul calculării emisiilor încorporate în conformitate cu secțiunea F.1, emisiile legate de producția sau consumul de energie electrică se calculează utilizând următoarea ecuație:

Formula
  (Ecuația 44)

unde:

| Em

  el | reprezintă emisiile legate de energia electrică produsă sau consumată, exprimate în t CO2; |
| --- | --- |
| E

  el | reprezintă energia electrică produsă sau consumată, exprimată în MWh sau TJ, și |
| EF

  el | reprezintă factorul de emisie aplicat pentru energia electrică, exprimat în t CO2/MWh sau în t CO2/TJ. |

Em

  el

reprezintă emisiile legate de energia electrică produsă sau consumată, exprimate în t CO2;

E

  el

reprezintă energia electrică produsă sau consumată, exprimată în MWh sau TJ, și

EF

  el

reprezintă factorul de emisie aplicat pentru energia electrică, exprimat în t CO2/MWh sau în t CO2/TJ.

D.2.   Norme pentru determinarea factorului de emisie al energiei electrice considerate drept marfă importată

Pentru determinarea emisiilor încorporate specifice reale ale energiei electrice considerată drept marfă importată, se aplică numai emisiile directe în conformitate cu secțiunea 2 din anexa IV la Regulamentul (UE) 2023/956.

Factorul de emisie pentru calcularea emisiilor reale încorporate specifice ale energiei electrice se stabilește după cum urmează:

| (a) | se utilizează valorile implicite specifice pentru o țară terță, un grup de țări terțe sau o regiune dintr-o țară terță, ca factor de emisie de CO2 relevant specificat la punctul D.2.1 din prezenta anexă; |
| --- | --- |

(a)

se utilizează valorile implicite specifice pentru o țară terță, un grup de țări terțe sau o regiune dintr-o țară terță, ca factor de emisie de CO2 relevant specificat la punctul D.2.1 din prezenta anexă;

| (b) | în cazul în care nu este disponibilă nicio valoare implicită specifică în conformitate cu litera (a), se utilizează factorul de emisie de CO2 din UE, specificat la punctul D.2.2 din prezenta anexă; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care nu este disponibilă nicio valoare implicită specifică în conformitate cu litera (a), se utilizează factorul de emisie de CO2 din UE, specificat la punctul D.2.2 din prezenta anexă;

| (c) | în cazul în care un declarant care raportează informații prezintă dovezi suficiente, bazate pe informații oficiale publice, pentru a demonstra că factorul de emisie de CO2 din țara terță, grupul de țări terțe sau regiunea dintr-o țară terță din care este importată energia electrică este mai mic decât valorile prevăzute la literele (a) și (b) și dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute la punctul D.2.3 din prezenta anexă, valorile inferioare declarate se determină pe baza datelor disponibile și fiabile furnizate; |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care un declarant care raportează informații prezintă dovezi suficiente, bazate pe informații oficiale publice, pentru a demonstra că factorul de emisie de CO2 din țara terță, grupul de țări terțe sau regiunea dintr-o țară terță din care este importată energia electrică este mai mic decât valorile prevăzute la literele (a) și (b) și dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute la punctul D.2.3 din prezenta anexă, valorile inferioare declarate se determină pe baza datelor disponibile și fiabile furnizate;

| (d) | un declarant care raportează informații poate aplica emisiile reale încorporate în locul valorilor implicite pentru calcularea emisiilor încorporate ale energiei electrice importate, dacă sunt îndeplinite criteriile cumulative (a)-(d) prevăzute în secțiunea 5 din anexa IV la Regulamentul (UE) 2023/956, iar calculul se bazează pe date determinate în conformitate cu prezenta anexă de către producătorul de energie electrică, calculate conform secțiunii D.2.3 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

(d)

un declarant care raportează informații poate aplica emisiile reale încorporate în locul valorilor implicite pentru calcularea emisiilor încorporate ale energiei electrice importate, dacă sunt îndeplinite criteriile cumulative (a)-(d) prevăzute în secțiunea 5 din anexa IV la Regulamentul (UE) 2023/956, iar calculul se bazează pe date determinate în conformitate cu prezenta anexă de către producătorul de energie electrică, calculate conform secțiunii D.2.3 din prezenta anexă.

D.2.1.   Factorul de emisie de CO2 bazat pe valorile implicite specifice

În conformitate cu secțiunea 4.2.1 din anexa IV la Regulamentul (UE) 2023/956, se utilizează factorii de emisie de CO2 din țara terță, grupul de țări terțe sau regiunea dintr-o țară terță, pe baza celor mai bune date aflate la dispoziția Comisiei. În sensul prezentului regulament, acești factori de emisie de CO2 se bazează pe datele provenite de la Agenția Internațională a Energiei (AIE) și sunt furnizați de Comisie în registrul tranzitoriu CBAM.

D.2.2.   Factorul de emisie de CO2 din UE

În conformitate cu secțiunea 4.2.2 din anexa IV la Regulamentul (UE) 2023/956, se aplică factorul de emisie de CO2 corespunzător Uniunii. În sensul prezentului regulament, factorul de emisie de CO2 corespunzător Uniunii se bazează pe datele provenite de la Agenția Internațională a Energiei (AIE) și este furnizat de Comisie în registrul tranzitoriu CBAM.

D.2.3.   Factorul de emisie de CO2 bazat pe date fiabile, demonstrate de către declarantul care raportează informații

În sensul secțiunii D.2 litera (c) din prezenta anexă, declarantul care raportează informații furnizează seturi de date provenite din surse oficiale alternative, inclusiv statistici naționale, pentru perioada de cinci ani încheiată cu doi ani anterior raportării.

Pentru a reflecta impactul politicilor de decarbonizare, cum ar fi creșterea producției de energie din surse regenerabile, precum și al condițiilor climatice, cum ar fi anii deosebit de reci, asupra aprovizionării anuale cu energie electrică în țările în cauză, declarantul care raportează informații calculează factorul de emisie de CO2 pe baza mediei ponderate a factorului de emisie de CO2 pentru perioada de cinci ani încheiată cu doi ani anterior raportării.

În acest scop, declarantul care raportează informații calculează factorii de emisie de CO2 în fiecare an pentru fiecare tehnologie bazată pe combustibili fosili și pentru producția brută de energie electrică aferentă din țara terță capabilă să exporte energie electrică către UE, pe baza următoarei ecuații:

Formula
  (Ecuația 45)

unde:

| Em

  el,y | reprezintă factorul de emisie anual de CO2 pentru toate tehnologiile bazate pe combustibili fosili, din anul respectiv, pentru țara terță capabilă să exporte energie electrică către UE; |
| --- | --- |
| E

  el,y | reprezintă cantitatea brută totală de energie electrică generată de toate tehnologiile bazate pe combustibili fosili în anul respectiv; EF

  i
  reprezintă factorul de emisie de CO2 pentru fiecare tehnologie bazată pe combustibilii fosili „i” și |
| E

  el,i,y | reprezintă cantitatea brută totală anuală de energie electrică pentru fiecare tehnologie bazată pe combustibilii fosili „i”. |

Em

  el,y

reprezintă factorul de emisie anual de CO2 pentru toate tehnologiile bazate pe combustibili fosili, din anul respectiv, pentru țara terță capabilă să exporte energie electrică către UE;

E

  el,y

reprezintă cantitatea brută totală de energie electrică generată de toate tehnologiile bazate pe combustibili fosili în anul respectiv; EF

  i
  reprezintă factorul de emisie de CO2 pentru fiecare tehnologie bazată pe combustibilii fosili „i” și

E

  el,i,y

reprezintă cantitatea brută totală anuală de energie electrică pentru fiecare tehnologie bazată pe combustibilii fosili „i”.

Declarantul care raportează informații calculează factorul de emisie de CO2 ca medie mobilă a anilor respectivi, începând cu anul curent minus doi ani, pe baza următoarei ecuații:

Formula
  (Ecuația 46)

unde:

| Em

  el | reprezintă factorul de emisie de CO2 care rezultă din media mobilă a factorilor de emisie de CO2 din ultimii cinci ani, începând cu anul curent, minus doi ani, până în anul curent, minus șase ani; |
| --- | --- |
| Em

  el,y | reprezintă factorul de emisie de CO2 pentru fiecare an „i”; |
| i | reprezintă indicele variabil pentru anii vizați și |
| y | reprezintă anul curent. |

Em

  el

reprezintă factorul de emisie de CO2 care rezultă din media mobilă a factorilor de emisie de CO2 din ultimii cinci ani, începând cu anul curent, minus doi ani, până în anul curent, minus șase ani;

Em

  el,y

reprezintă factorul de emisie de CO2 pentru fiecare an „i”;

i

reprezintă indicele variabil pentru anii vizați și

y

reprezintă anul curent.

D.2.4.   Factorul de emisie de CO2 bazat pe valorile implicite specifice de CO2 corespunzătoare instalației

În conformitate cu secțiunea 5 din anexa IV la Regulamentul (UE) 2023/956, un declarant care raportează informații poate aplica emisiile reale încorporate în locul valorilor implicite la calcularea emisiilor încorporate ale energiei electrice importate, dacă sunt îndeplinite criteriile cumulative (a)-(d) cuprinse în secțiunea respectivă.

D.3.   Norme pentru determinarea cantităților de energie electrică utilizate pentru producerea de mărfuri, altele decât energia electrică

În scopul determinării emisiilor încorporate, contorizarea cantităților de energie electrică se aplică puterii reale, nu puterii aparente (putere complexă). Se contorizează numai componenta puterii active, iar puterea reactivă nu se ia în considerare.

În cazul producției de energie electrică, nivelul activității se referă la energia electrică netă care depășește limitele de sistem ale centralei electrice sau ale unității de cogenerare, după scăderea energiei electrice consumate intern.

D.4.   Norme pentru determinarea emisiilor indirecte încorporate de energie electrică utilizată ca materie primă pentru producția de mărfuri, altele decât energia electrică

În cursul perioadei de tranziție, factorii de emisie pentru energia electrică se determină pe baza următoarelor elemente:

| (a) | factorul de emisie mediu al rețelei de energie electrică din țara de origine, pe baza datelor provenite de la Agenția Internațională a Energiei (AIE) furnizate de către Comisie în registrul tranzitoriu CBAM sau |
| --- | --- |

(a)

factorul de emisie mediu al rețelei de energie electrică din țara de origine, pe baza datelor provenite de la Agenția Internațională a Energiei (AIE) furnizate de către Comisie în registrul tranzitoriu CBAM sau

| (b) | orice alt factor de emisie al rețelei de energie electrică din țara de origine, pe baza datelor disponibile public, reprezentând fie factorul de emisie mediu, fie factorul de emisie de CO2, astfel cum se menționează în secțiunea 4.3 din anexa IV la Regulamentul (UE) 2023/956. |
| --- | --- |

(b)

orice alt factor de emisie al rețelei de energie electrică din țara de origine, pe baza datelor disponibile public, reprezentând fie factorul de emisie mediu, fie factorul de emisie de CO2, astfel cum se menționează în secțiunea 4.3 din anexa IV la Regulamentul (UE) 2023/956.

Prin derogare de la literele (a) și (b), pentru cazurile specificate în secțiunile D.4.1-D.4.3 se pot utiliza factori de emisie reali pentru energia electrică.

D.4.1.   Factorul de emisie al energiei electrice produse în cadrul instalației, în alt mod decât prin cogenerare

Pentru energia electrică produsă prin arderea combustibililor în cadrul instalației, cu excepția energiei electrice produse prin cogenerare, factorul de emisie al energiei electrice EFEl
  se determină pe baza mixului de combustibili relevant, iar emisiile care pot fi atribuite producției de energie electrică se calculează după cum urmează:

EFEl = (Σ ADi NCVi EFi + EmFGC)/Elprod
  (Ecuația 47)

unde:

| ADi | reprezintă datele anuale privind activitatea referitoare la combustibilii i (și anume cantitățile consumate) utilizați pentru producția de energie electrică, exprimate în tone sau Nm3; |
| --- | --- |
| NCVi | reprezintă puterile calorifice nete ale combustibililor i, exprimate în TJ/t sau TJ/Nm3; |
| EFi | reprezintă factorii de emisie ai combustibililor i, exprimați în t CO2/TJ; |
| EmFGC | reprezintă emisiile de proces provenite din epurarea gazelor de ardere, exprimate în t CO2, și |
| Elprod | reprezintă cantitatea netă de energie electrică produsă, exprimată în MWh. Aceasta poate include cantitățile de energie electrică produse din alte surse decât arderea combustibililor. |

ADi

reprezintă datele anuale privind activitatea referitoare la combustibilii i (și anume cantitățile consumate) utilizați pentru producția de energie electrică, exprimate în tone sau Nm3;

NCVi

reprezintă puterile calorifice nete ale combustibililor i, exprimate în TJ/t sau TJ/Nm3;

EFi

reprezintă factorii de emisie ai combustibililor i, exprimați în t CO2/TJ;

EmFGC

reprezintă emisiile de proces provenite din epurarea gazelor de ardere, exprimate în t CO2, și

Elprod

reprezintă cantitatea netă de energie electrică produsă, exprimată în MWh. Aceasta poate include cantitățile de energie electrică produse din alte surse decât arderea combustibililor.

În cazul în care un gaz rezidual face parte din mixul de combustibili utilizat, iar factorul de emisie pentru gazul rezidual este mai mare decât factorul de emisie standard pentru gazele naturale specificat în tabelul 1 din anexa VIII, la calcularea EFEl
  se utilizează factorul de emisie standard respectiv în locul factorului de emisie pentru gazul rezidual.

D.4.2.   Factorul de emisie al energiei electrice produse în cadrul instalației prin cogenerare

Factorul de emisie pentru producția de energie electrică prin cogenerare se determină în conformitate cu secțiunea C.2.2 din prezenta anexă.

D.4.3.   Factorul de emisie al energiei electrice produse în afara instalației

| 1. | În cazul în care energia electrică este primită de la o sursă care prezintă o legătură tehnică directă cu instalația și, de asemenea, disponibile toate datele relevante, factorul de emisie al energiei electrice respective se determină prin aplicarea secțiunii D.4.1 sau D.4.2, după caz. |
| --- | --- |

1.

| 2. | În cazul în care energia electrică este primită de la un producător de energie electrică în temeiul unui contract de achiziție de energie electrică, se poate utiliza factorul de emisie al energiei electrice determinat în conformitate cu secțiunea D.4.1 sau D.4.2, după caz, în cazul în care a fost comunicat operatorului de către producătorul de energie electrică și este pus la dispoziție în conformitate cu anexa IV. |
| --- | --- |

2.

E.   MONITORIZAREA PRECURSORILOR

În cazul în care descrierea variantelor tehnologice pentru procesele de producție definite pentru instalație indică precursori relevanți, cantitatea fiecărui precursor consumat în cadrul proceselor de producție ale instalației se determină pentru a calcula emisiile totale încorporate ale mărfurilor complexe produse în conformitate cu secțiunea G din prezenta anexă.

Prin derogare de la alineatul anterior, în cazul în care producția și utilizarea unui precursor fac obiectul aceluiași proces de producție, se determină numai cantitatea de precursor suplimentar utilizat și obținut de la alte instalații sau din alte procese de producție.

Cantitatea utilizată și proprietățile emisiilor se determină separat pentru fiecare instalație de la care provine precursorul. Metodele utilizate pentru determinarea datelor solicitate se specifică în documentația privind metodologia de monitorizare a instalației, aplicându-se următoarele dispoziții:

| 1. | în cazul în care precursorul este produs în cadrul instalației, dar într-un proces de producție diferit atribuit prin aplicarea normelor din secțiunea A.4 din prezenta anexă, seturile de date care trebuie determinate includ:






  (a) | media emisiilor specifice încorporate directe și indirecte ale precursorului din perioada de raportare disponibile, exprimate în tone CO2 echivalent pe tonă de precursor; |
| --- | --- | --- |

1.

în cazul în care precursorul este produs în cadrul instalației, dar într-un proces de producție diferit atribuit prin aplicarea normelor din secțiunea A.4 din prezenta anexă, seturile de date care trebuie determinate includ:

(a)

media emisiilor specifice încorporate directe și indirecte ale precursorului din perioada de raportare disponibile, exprimate în tone CO2 echivalent pe tonă de precursor;

| (b) | cantitatea de precursor consumată în fiecare proces de producție al instalației pentru care respectivul precursor este unul relevant; |
| --- | --- |

(b)

cantitatea de precursor consumată în fiecare proces de producție al instalației pentru care respectivul precursor este unul relevant;

| 2. | în cazul în care precursorul este obținut de la o altă instalație, seturile de date care trebuie determinate includ:






  (a) | țara de origine a mărfurilor importate; |
| --- | --- | --- |

2.

în cazul în care precursorul este obținut de la o altă instalație, seturile de date care trebuie determinate includ:

(a)

țara de origine a mărfurilor importate;

| (b) | instalația în care a fost produs respectivul precursor, identificată prin






  — | codul unic de identificare al instalației, dacă este disponibil; |
| --- | --- | --- |

(b)

instalația în care a fost produs respectivul precursor, identificată prin

—

codul unic de identificare al instalației, dacă este disponibil;

| — | Codul Organizației Națiunilor Unite pentru localizarea activităților de comerț și transport (UN/LOCODE) aplicabil amplasamentului; |
| --- | --- |

—

Codul Organizației Națiunilor Unite pentru localizarea activităților de comerț și transport (UN/LOCODE) aplicabil amplasamentului;

| — | o adresă exactă și transcrierea sa în limba engleză și |
| --- | --- |

—

o adresă exactă și transcrierea sa în limba engleză și

| — | coordonatele geografice ale instalației; |
| --- | --- |

—

coordonatele geografice ale instalației;

| (c) | ruta de producție utilizată, astfel cum este definită în secțiunea 3 din anexa II; |
| --- | --- |

(c)

ruta de producție utilizată, astfel cum este definită în secțiunea 3 din anexa II;

| (d) | valorile parametrilor specifici aplicabili necesari pentru determinarea emisiilor încorporate, astfel cum sunt enumerați în secțiunea 2 din anexa IV; |
| --- | --- |

(d)

valorile parametrilor specifici aplicabili necesari pentru determinarea emisiilor încorporate, astfel cum sunt enumerați în secțiunea 2 din anexa IV;

| (e) | media emisiilor specifice încorporate directe și indirecte ale precursorului din cea mai recentă perioadă de raportare disponibilă, exprimate în tone CO2(echivalent) CO2 echivalent pe tonă de precursor; |
| --- | --- |

(e)

media emisiilor specifice încorporate directe și indirecte ale precursorului din cea mai recentă perioadă de raportare disponibilă, exprimate în tone CO2(echivalent) CO2 echivalent pe tonă de precursor;

| (f) | data de începere și de încheiere a perioadei de raportare utilizate de instalația de la care a fost obținut precursorul; |
| --- | --- |

(f)

data de începere și de încheiere a perioadei de raportare utilizate de instalația de la care a fost obținut precursorul;

| (g) | informațiile privind prețul carbonului datorat pentru precursor, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(g)

informațiile privind prețul carbonului datorat pentru precursor, dacă este cazul.

Instalația care produce precursorul furnizează informațiile relevante, de preferință prin intermediul modelului electronic menționat la articolul 3 alineatul (5) și în anexa IV.

| 3. | Pentru fiecare cantitate de precursor pentru care s-au primit date incomplete sau neconcludente în temeiul punctului 2, se utilizează valorile implicite aplicabile puse la dispoziție și publicate de către Comisie pentru perioada de tranziție, cu respectarea condițiilor prevăzute la articolul 4 alineatul (3) din prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.

Pentru fiecare cantitate de precursor pentru care s-au primit date incomplete sau neconcludente în temeiul punctului 2, se utilizează valorile implicite aplicabile puse la dispoziție și publicate de către Comisie pentru perioada de tranziție, cu respectarea condițiilor prevăzute la articolul 4 alineatul (3) din prezentul regulament.

F.   NORME PRIVIND ATRIBUIREA EMISIILOR GENERATE DE O INSTALAȚIE MĂRFURILOR

F.1.   Metode de calcul

În scopul atribuirii emisiilor generate de instalație mărfurilor, emisiile, intrările și ieșirile se atribuie proceselor de producție definite în conformitate cu secțiunea A.4 din prezenta anexă utilizând ecuația 48 pentru emisiile directe și ecuația 49 pentru emisiile indirecte, precum și cifrele totale din întreaga perioadă de raportare pentru parametrii indicați în ecuații. Emisiile directe și indirecte atribuite sunt ulterior transformate în emisii specifice încorporate directe și indirecte ale mărfurilor care rezultă din procesul de producție utilizând ecuațiile 50 și 51.

Formula
  (Ecuația 48)

În cazul în care AttrEm

  Dir
  este calculat ca având o valoare negativă, acesta se stabilește la valoarea zero.

Formula
  (Ecuația 49)

Formula
  (Ecuația 50)

Formula
  (Ecuația 51)

unde:

| AttrEm

  Dir | reprezintă emisiile directe atribuite procesului de producție pe parcursul întregii perioade de raportare, exprimate în t CO2 echivalent; |
| --- | --- |
| AttrEm

  indir | reprezintă emisiile indirecte atribuite procesului de producție pe parcursul întregii perioade de raportare, exprimate în t CO2 echivalent; |
| DirEm
  - | reprezintă emisiile direct atribuibile rezultate din procesul de producție, determinate pentru perioada de raportare pe baza normelor prevăzute în secțiunea B din prezenta anexă și a următoarelor norme: |

AttrEm

  Dir

reprezintă emisiile directe atribuite procesului de producție pe parcursul întregii perioade de raportare, exprimate în t CO2 echivalent;

AttrEm

  indir

reprezintă emisiile indirecte atribuite procesului de producție pe parcursul întregii perioade de raportare, exprimate în t CO2 echivalent;

DirEm
  *

reprezintă emisiile direct atribuibile rezultate din procesul de producție, determinate pentru perioada de raportare pe baza normelor prevăzute în secțiunea B din prezenta anexă și a următoarelor norme:

Căldură măsurabilă: În cazul în care combustibilii sunt consumați pentru producția de căldură măsurabilă care este consumată în afara procesului de producție vizat sau care este utilizată în mai multe procese de producție (care include situații în care se efectuează importuri și exporturi către alte instalații), emisiile combustibililor nu sunt incluse în emisiile direct atribuibile procesului de producție, ci sunt adăugate la parametrul EmH,imp
  pentru a se evita dubla contabilizare.

Gaze reziduale:

Emisiile generate de gazele reziduale produse și consumate integral în cadrul aceluiași proces de producție sunt incluse în DirEm*.

Emisiile provenite din arderea gazelor reziduale exportate în urma procesului de producție sunt incluse integral în DirEm*, indiferent de locul în care sunt consumate. Cu toate acestea, pentru exporturile de gaze reziduale, se calculează termenul WGcor,exp
  .

Emisiile provenite din arderea gazelor reziduale importate din alte procese de producție nu sunt luate în considerare pentru DirEm*. În schimb, se calculează termenul WGcor,imp
  ;

| Em

  H,imp | reprezintă emisiile echivalente cu cantitatea de căldură măsurabilă importată în procesul de producție, determinată pentru perioada de raportare pe baza normelor prevăzute în secțiunea C din prezenta anexă și a următoarelor reguli: |
| --- | --- |

Em

  H,imp

reprezintă emisiile echivalente cu cantitatea de căldură măsurabilă importată în procesul de producție, determinată pentru perioada de raportare pe baza normelor prevăzute în secțiunea C din prezenta anexă și a următoarelor reguli:

Emisiile legate de căldura măsurabilă importată în procesul de producție includ importurile de la alte instalații, alte procese de producție din cadrul aceleiași instalații, precum și căldura primită de la o unitate tehnică (de exemplu, o centrală electrică a instalației sau o rețea de abur mai complexă cu mai multe unități producătoare de căldură) care furnizează căldură pentru mai multe procese de producție.

Emisiile de căldură măsurabilă se calculează utilizând următoarea formulă:

Formula
  (Ecuația 52)

unde:

| EFcăldură | reprezintă factorul de emisie corespunzător producției de căldură măsurabilă determinată în conformitate cu secțiunea C.2 din prezenta anexă, exprimat în t CO2/TJ, și |
| --- | --- |
| Qimp | reprezintă căldura netă importată și consumată în procesul de producție, exprimată în TJ; |
| Em

  H,exp | reprezintă emisiile echivalente cu cantitatea de căldură măsurabilă exportată din procesul de producție, determinată pentru perioada de raportare pe baza normelor prevăzute în secțiunea C din prezenta anexă. Pentru căldura exportată se utilizează fie emisiile provenite de la mixul de combustibili cunoscut efectiv în conformitate cu secțiunea C.2, fie – în cazul în care nu se cunoaște mixul efectiv de combustibili – factorul de emisie standard al combustibilului utilizat cel mai frecvent în țara și în sectorul industrial vizate, presupunând un randament al cazanului de 90 %. |

EFcăldură

reprezintă factorul de emisie corespunzător producției de căldură măsurabilă determinată în conformitate cu secțiunea C.2 din prezenta anexă, exprimat în t CO2/TJ, și

Qimp

reprezintă căldura netă importată și consumată în procesul de producție, exprimată în TJ;

Em

  H,exp

reprezintă emisiile echivalente cu cantitatea de căldură măsurabilă exportată din procesul de producție, determinată pentru perioada de raportare pe baza normelor prevăzute în secțiunea C din prezenta anexă. Pentru căldura exportată se utilizează fie emisiile provenite de la mixul de combustibili cunoscut efectiv în conformitate cu secțiunea C.2, fie – în cazul în care nu se cunoaște mixul efectiv de combustibili – factorul de emisie standard al combustibilului utilizat cel mai frecvent în țara și în sectorul industrial vizate, presupunând un randament al cazanului de 90 %.

Căldura recuperată din procesele alimentate cu energie electrică și din producția de acid azotic nu se contabilizează;

| WG

  cor,imp | reprezintă emisiile directe atribuite unui proces de producție care consumă gaze reziduale importate din alte procese de producție, corectate pentru perioada de raportare utilizând următoarea formulă: |
| --- | --- |

WG

  cor,imp

reprezintă emisiile directe atribuite unui proces de producție care consumă gaze reziduale importate din alte procese de producție, corectate pentru perioada de raportare utilizând următoarea formulă:

Formula
  (Ecuația 53)

unde:

| VWG | reprezintă volumul de gaz rezidual importat; |
| --- | --- |
| NCVWG | reprezintă puterea calorifică netă a gazului rezidual importat și |
| EFNG | reprezintă factorul de emisie standard al gazului natural, astfel cum este indicat în anexa VIII; |
| WG

  cor,exp | reprezintă emisiile echivalente cu cantitatea de gaz rezidual exportat din procesul de producție, determinată pentru perioada de raportare pe baza normelor prevăzute în secțiunea B din prezenta anexă și utilizând următoarea formulă: |

VWG

reprezintă volumul de gaz rezidual importat;

NCVWG

reprezintă puterea calorifică netă a gazului rezidual importat și

EFNG

reprezintă factorul de emisie standard al gazului natural, astfel cum este indicat în anexa VIII;

WG

  cor,exp

reprezintă emisiile echivalente cu cantitatea de gaz rezidual exportat din procesul de producție, determinată pentru perioada de raportare pe baza normelor prevăzute în secțiunea B din prezenta anexă și utilizând următoarea formulă:

Formula
  (Ecuația 54)

unde:

| VWG,exp | reprezintă volumul de gaz rezidual exportat din procesul de producție; |
| --- | --- |
| NCVWG | reprezintă puterea calorifică netă a gazului rezidual; |
| EFNG | reprezintă factorul de emisie standard al gazului natural, astfel cum este indicat în anexa VIII, iar |
| Corη | reprezintă un factor care ține seama de diferența de randament dintre utilizarea gazului rezidual și utilizarea gazului natural, care este considerat combustibil de referință. Valoarea standard este Corη = 0,667; |
| Em

  el,prod | reprezintă emisiile echivalente cu cantitatea de energie electrică produsă în limitele procesului de producție, determinată pentru perioada de raportare pe baza normelor prevăzute în secțiunea D din prezenta anexă; |
| Em

  el,cons | reprezintă emisiile echivalente cu cantitatea de energie electrică consumată în limitele procesului de producție, determinată pentru perioada de raportare pe baza normelor prevăzute în secțiunea D din prezenta anexă; |
| SEE

  g,Dir | reprezintă emisiile încorporate directe ale mărfurilor g, exprimate în t CO2 echivalent pe tonă, valabile pentru perioada de raportare; |
| SEE

  g,Indir | reprezintă emisiile încorporate indirecte ale mărfurilor g, exprimate în t CO2 echivalent pe tonă, valabile pentru perioada de raportare; |
| AL

  g | reprezintă nivelul de activitatea al mărfurilor g, și anume cantitatea de mărfuri g produse în perioada de raportare în cadrul instalației respective, determinată în conformitate cu secțiunea F.2 din prezenta anexă, exprimată în tone. |

VWG,exp

reprezintă volumul de gaz rezidual exportat din procesul de producție;

NCVWG

reprezintă puterea calorifică netă a gazului rezidual;

EFNG

reprezintă factorul de emisie standard al gazului natural, astfel cum este indicat în anexa VIII, iar

Corη

reprezintă un factor care ține seama de diferența de randament dintre utilizarea gazului rezidual și utilizarea gazului natural, care este considerat combustibil de referință. Valoarea standard este Corη = 0,667;

Em

  el,prod

reprezintă emisiile echivalente cu cantitatea de energie electrică produsă în limitele procesului de producție, determinată pentru perioada de raportare pe baza normelor prevăzute în secțiunea D din prezenta anexă;

Em

  el,cons

reprezintă emisiile echivalente cu cantitatea de energie electrică consumată în limitele procesului de producție, determinată pentru perioada de raportare pe baza normelor prevăzute în secțiunea D din prezenta anexă;

SEE

  g,Dir

reprezintă emisiile încorporate directe ale mărfurilor g, exprimate în t CO2 echivalent pe tonă, valabile pentru perioada de raportare;

SEE

  g,Indir

reprezintă emisiile încorporate indirecte ale mărfurilor g, exprimate în t CO2 echivalent pe tonă, valabile pentru perioada de raportare;

AL

  g

reprezintă nivelul de activitatea al mărfurilor g, și anume cantitatea de mărfuri g produse în perioada de raportare în cadrul instalației respective, determinată în conformitate cu secțiunea F.2 din prezenta anexă, exprimată în tone.

F.2.   Metodologia de monitorizare a nivelurilor de activitate

Nivelul de activitate al unui proces de producție se calculează ca masa totală a tuturor mărfurilor care ies din procesul de producție pe parcursul perioadei de raportare în cazul mărfurilor enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/956 corespunzătoare categoriei de mărfuri agregate în conformitate cu secțiunea 2 din anexa II la care se referă procesul de producție. În cazul în care procesele de producție sunt definite astfel încât să includă și producția de precursori, se evită dubla contabilizare prin contabilizarea exclusivă a produselor finite care depășesc limitele de sistem ale procesului de producție. Se ia în considerare orice dispoziție specială prevăzută pentru procesul sau ruta de producție în secțiunea 3 din anexa II. În cazul în care în aceeași instalație se utilizează mai multe variante tehnologice pentru producerea de mărfuri care se încadrează la același cod NC, iar acestor variante tehnologice li se atribuie procese de producție separate, emisiile încorporate ale mărfurilor respective se calculează separat pentru fiecare variantă tehnologică.

Se iau în considerare numai mărfurile care pot fi vândute sau utilizate direct ca precursor într-un alt proces de producție. Produsele, subprodusele, deșeurile și resturile obținute în cadrul unui proces de producție care nu îndeplinesc specificațiile în materie de calitate, indiferent dacă sunt returnate în procesele de producție, transferate către ale instalații sau eliminate, nu se iau în considerare pentru determinarea nivelului de activitate. Prin urmare, acestora li se atribuie zero emisii încorporate atunci când intră într-un alt proces de producție.

Pentru determinarea nivelurilor de activitate, se aplică cerințele privind contorizarea prevăzute în secțiunea B.4 din prezenta anexă.

F.3.   Metode de monitorizare necesare pentru atribuirea emisiilor proceselor de producție

F.3.1.   Principii de atribuire a datelor proceselor de producție

| 1. | Metodele alese pentru atribuirea seturilor de date proceselor de producție se specifică în documentația privind metodologia de monitorizare. Acestea sunt revizuite periodic pentru a îmbunătăți calitatea datelor, atunci când este posibil, în conformitate cu secțiunea A din prezenta anexă. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dacă datele dintr-un set specific de date nu sunt disponibile pentru fiecare proces de producție, se alege o metodă adecvată de determinare a datelor necesare pentru fiecare proces de producție în parte. În acest scop, dintre următoarele două principii se aplică cel care asigură rezultate mai exacte:






  (a) | dacă diferite mărfuri sunt produse una după cealaltă pe aceeași linie de producție, intrările, ieșirile și emisiile aferente se atribuie în mod secvențial, pe baza timpului de utilizare al fiecărui proces de producție într-un an; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

dacă diferite mărfuri sunt produse una după cealaltă pe aceeași linie de producție, intrările, ieșirile și emisiile aferente se atribuie în mod secvențial, pe baza timpului de utilizare al fiecărui proces de producție într-un an;

| (b) | intrările, ieșirile și emisiile aferente se atribuie în funcție de masa sau de volumul mărfurilor individuale produse ori în funcție de estimările bazate pe raportul entalpiilor libere de reacție din reacțiile chimice implicate sau pe baza altui model de distribuție adecvat, susținut de o metodă științifică solidă. |
| --- | --- |

(b)

intrările, ieșirile și emisiile aferente se atribuie în funcție de masa sau de volumul mărfurilor individuale produse ori în funcție de estimările bazate pe raportul entalpiilor libere de reacție din reacțiile chimice implicate sau pe baza altui model de distribuție adecvat, susținut de o metodă științifică solidă.

| 3. | Dacă rezultatele măsurătorilor se obțin cu ajutorul mai multor instrumente de măsură de calitate diferită, se poate utiliza una dintre următoarele metode pentru repartizarea pe procese de producție a datelor la nivel de instalație privind cantitățile de materiale, combustibilii, căldura măsurabilă sau energia electrică:






  (a) | determinarea repartizării pe baza unei metode de determinare, cum ar fi contorizarea individuală, estimarea sau corelarea, utilizată în același mod pentru fiecare proces de producție. Dacă suma datelor la nivel de proces de producție este diferită de datele determinate separat pentru instalație, se aplică un „factor de reconciliere” uniform în vederea corectării uniforme pentru a atinge valoarea totală la nivel de instalație, după cum urmează:

  RecF = DInst/Σ DPP
  (Ecuația 55)
  unde:







  RecF | reprezintă factorul de reconciliere; |
| --- | --- | --- | --- |
| DInst | reprezintă valoarea datelor determinată pentru întreaga instalație și |
| DPP | reprezintă valorile datelor pentru diferitele procese de producție. |

3.

(a)

determinarea repartizării pe baza unei metode de determinare, cum ar fi contorizarea individuală, estimarea sau corelarea, utilizată în același mod pentru fiecare proces de producție. Dacă suma datelor la nivel de proces de producție este diferită de datele determinate separat pentru instalație, se aplică un „factor de reconciliere” uniform în vederea corectării uniforme pentru a atinge valoarea totală la nivel de instalație, după cum urmează:

RecF = DInst/Σ DPP
  (Ecuația 55)

unde:

RecF

reprezintă factorul de reconciliere;

DInst

reprezintă valoarea datelor determinată pentru întreaga instalație și

DPP

reprezintă valorile datelor pentru diferitele procese de producție.

Datele pentru fiecare proces de producție sunt ulterior corectate pe baza următoarei formule, unde DPP,cor
  este valoare corectată a DPP
  :

DPP,cor = DPP × RecF(Ecuația 56)

| (b) | dacă numai datele unui singur proces de producție sunt necunoscute sau au o calitate mai scăzută decât datele altor procese de producție, datele cunoscute ale procesului de producție pot fi scăzute din datele totale ale instalației. Această metodă este preferată numai pentru procesele de producție care contribuie cu cantități mai mici la alocarea către instalație. |
| --- | --- |

(b)

dacă numai datele unui singur proces de producție sunt necunoscute sau au o calitate mai scăzută decât datele altor procese de producție, datele cunoscute ale procesului de producție pot fi scăzute din datele totale ale instalației. Această metodă este preferată numai pentru procesele de producție care contribuie cu cantități mai mici la alocarea către instalație.

F.3.2.   Procedura de trasare a codurilor NC ale mărfurilor și precursorilor

Pentru atribuirea corectă a datelor către procesele de producție, instalația menține o listă cu toate mărfurile și precursorii produși în cadrul instalației, precum și cu precursorii obținuți în afara instalației și în care sunt precizate codurile NC aplicabile acestora. Pe baza acestei liste:

| 1. | produsele și cifrele privind producția anuală aferente se atribuie proceselor de producție în conformitate cu categoriile de mărfuri agregate prevăzute în secțiunea 2 din anexa II; |
| --- | --- |

1.

produsele și cifrele privind producția anuală aferente se atribuie proceselor de producție în conformitate cu categoriile de mărfuri agregate prevăzute în secțiunea 2 din anexa II;

| 2. | aceste informații se iau în considerare pentru atribuirea separată a intrărilor, ieșirilor și emisiilor proceselor de producție. |
| --- | --- |

2.

aceste informații se iau în considerare pentru atribuirea separată a intrărilor, ieșirilor și emisiilor proceselor de producție.

În acest scop se instituie, se documentează, se pune în aplicare și se menține o procedură pentru a verifica periodic dacă mărfurile și precursorii produși în cadrul instalației corespund codurilor NC aplicate la elaborarea documentației privind metodologia de monitorizare. Această procedură conține, de asemenea, dispoziții care identifică producerea de mărfuri noi în cadrul instalației și asigură faptul că codul NC aplicabil noului produs este determinat și este adăugat pe lista de mărfuri în scopul atribuirii intrărilor, ieșirilor și emisiilor corespunzătoare procesului de producție.

F.4.   Norme suplimentare privind atribuirea emisiilor directe

| 1. | Emisiile fluxurilor-sursă sau ale surselor de emisii care deservesc un singur proces de producție se atribuie integral procesului de producție respectiv. În cazul în care se utilizează un bilanț masic, fluxurile-sursă care ies se scad în conformitate cu secțiunea B.3.2 din prezenta anexă. Pentru evitarea dublei contabilizări, fluxurile-sursă care sunt convertite în gaze reziduale, cu excepția gazelor reziduale produse și consumate integral în aceeași proces de producție, se atribuie utilizând ecuațiile 53 și 54. Monitorizarea necesară a NCV și a volumului gazului rezidual corespunzător se realizează prin aplicarea normelor prevăzute în secțiunile B.4 și B.5 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Numai dacă fluxurile-sursă sau sursele de emisii deservesc mai multe procese de producție, se aplică următoarele metode pentru atribuirea emisiilor directe:






  (a) | emisiile provenite din fluxurile-sursă sau din sursele de emisii utilizate pentru producția de căldură măsurabilă se atribuie proceselor de producție în conformitate cu secțiunea F.5 din prezenta anexă; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

emisiile provenite din fluxurile-sursă sau din sursele de emisii utilizate pentru producția de căldură măsurabilă se atribuie proceselor de producție în conformitate cu secțiunea F.5 din prezenta anexă;

| (b) | în cazul în care gazele reziduale nu sunt utilizate în același proces de producție în care sunt produse, emisiile provenite de la gazele reziduale se atribuie în conformitate cu normele și ecuațiile specificate în secțiunea F.1 din prezenta anexă; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care gazele reziduale nu sunt utilizate în același proces de producție în care sunt produse, emisiile provenite de la gazele reziduale se atribuie în conformitate cu normele și ecuațiile specificate în secțiunea F.1 din prezenta anexă;

| (c) | în cazul în care cantitățile de fluxuri-sursă care pot fi atribuite proceselor de producție sunt determinate prin măsurare înainte de a fi utilizate în procesul de producție, se aplică metodologia corespunzătoare în conformitate cu secțiunea F.3.1 din prezenta anexă; |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care cantitățile de fluxuri-sursă care pot fi atribuite proceselor de producție sunt determinate prin măsurare înainte de a fi utilizate în procesul de producție, se aplică metodologia corespunzătoare în conformitate cu secțiunea F.3.1 din prezenta anexă;

| (d) | în cazul în care emisiile provenite din fluxurile-sursă sau din sursele de emisii nu pot fi atribuite conform altor metode, acestea se atribuie utilizând parametrii corelați care au fost deja atribuiți proceselor de producție în conformitate cu secțiunea F.3.1 din prezenta anexă. În acest scop, cantitățile de fluxuri-sursă și emisiile aferente acestora se atribuie proporțional cu raportul în care acești parametri sunt atribuiți proceselor de producție. Parametrii corespunzători sunt: masa mărfurilor produse, masa sau volumul de combustibil sau de materiale consumate, cantitatea de căldură nemăsurabilă produsă, timpul de funcționare în ore sau randamentele cunoscute ale echipamentelor. |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care emisiile provenite din fluxurile-sursă sau din sursele de emisii nu pot fi atribuite conform altor metode, acestea se atribuie utilizând parametrii corelați care au fost deja atribuiți proceselor de producție în conformitate cu secțiunea F.3.1 din prezenta anexă. În acest scop, cantitățile de fluxuri-sursă și emisiile aferente acestora se atribuie proporțional cu raportul în care acești parametri sunt atribuiți proceselor de producție. Parametrii corespunzători sunt: masa mărfurilor produse, masa sau volumul de combustibil sau de materiale consumate, cantitatea de căldură nemăsurabilă produsă, timpul de funcționare în ore sau randamentele cunoscute ale echipamentelor.

F.5.   Norme suplimentare privind atribuirea emisiilor provenite de la căldura măsurabilă

Se aplică principiile generale de calcul prevăzute în secțiunea F.1 din prezenta anexă. Fluxurile de căldură relevante se determină în conformitate cu secțiunea C.1 din prezenta anexă, iar factorul de emisie al căldurii măsurabile se determină prin aplicarea secțiunii C.2 din prezenta anexă.

În cazul în care pierderile de căldură măsurabilă sunt determinate separat de cantitățile utilizate în procesele de producție, emisiile legate de aceste pierderi de căldură se adaugă proporțional la emisiile tuturor proceselor de producție în care se utilizează căldura măsurabilă produsă în cadrul instalației, pentru a se asigura că 100 % din cantitatea de căldură măsurabilă netă produsă în cadrul instalației sau importată ori exportată de instalație, precum și cantitățile transferate între procesele de producție sunt atribuite proceselor de producție fără nicio omisiune sau dublă contabilizare.

G.   CALCULAREA EMISIILOR SPECIFICE ÎNCORPORATE ALE MĂRFURILOR COMPLEXE

În conformitate cu anexa IV la Regulamentul (UE) 2023/956, emisiile specifice încorporate SEEg
  ale mărfurilor complexe g se calculează după cum urmează:

Formula
  (Ecuația 57)

Formula
  (Ecuația 58)

unde:

| SEE

  g | reprezintă emisiile specifice încorporate directe și indirecte ale mărfurilor (complexe), exprimate în t CO2 echivalent pe tonă de mărfuri g; |
| --- | --- |
| AttrEm

  g | reprezintă emisiile directe sau indirecte atribuite procesului de producție care generează mărfurile g, determinate în conformitate cu secțiunea F.1 din prezenta anexă pentru perioada de raportare, exprimate în t CO2 echivalent; |
| AL

  g | reprezintă nivelul de activitate al procesului de producție care generează mărfurile g, determinat în conformitate cu secțiunea F.2 din prezenta anexă pentru perioada de raportare, exprimat în tone; |
| EE

  InpMat | reprezintă emisiile directe sau indirecte încorporate ale tuturor precursorilor consumați în cursul perioadei de raportare care sunt definiți ca fiind relevanți pentru procesul de producție al mărfurilor g în secțiunea 3 din anexa II, exprimate în t CO2 echivalent; |
| M

  i | reprezintă masa precursorului i utilizat în procesul de producție care generează mărfurile g în cursul perioadei de raportare, exprimată în tone de precursor i, și |
| SEE

  i | reprezintă emisiile specifice încorporate directe sau indirecte ale precursorului i, exprimate în t CO2 echivalent pe tonă de precursor i. |

SEE

  g

reprezintă emisiile specifice încorporate directe și indirecte ale mărfurilor (complexe), exprimate în t CO2 echivalent pe tonă de mărfuri g;

AttrEm

  g

reprezintă emisiile directe sau indirecte atribuite procesului de producție care generează mărfurile g, determinate în conformitate cu secțiunea F.1 din prezenta anexă pentru perioada de raportare, exprimate în t CO2 echivalent;

AL

  g

reprezintă nivelul de activitate al procesului de producție care generează mărfurile g, determinat în conformitate cu secțiunea F.2 din prezenta anexă pentru perioada de raportare, exprimat în tone;

EE

  InpMat

reprezintă emisiile directe sau indirecte încorporate ale tuturor precursorilor consumați în cursul perioadei de raportare care sunt definiți ca fiind relevanți pentru procesul de producție al mărfurilor g în secțiunea 3 din anexa II, exprimate în t CO2 echivalent;

M

  i

reprezintă masa precursorului i utilizat în procesul de producție care generează mărfurile g în cursul perioadei de raportare, exprimată în tone de precursor i, și

SEE

  i

reprezintă emisiile specifice încorporate directe sau indirecte ale precursorului i, exprimate în t CO2 echivalent pe tonă de precursor i.

În acest calcul, sunt luați în considerare numai precursorii care nu fac obiectul aceluiași proces de producție ca și mărfurile g. În cazul în care același precursor este obținut de la instalații diferite, precursorul din fiecare instalație este tratat separat.

În cazul în care un precursor i are el însuși precursori, precursorii respectivi sunt mai întâi luați în considerare utilizând aceeași metodă de calcul pentru a calcula emisiile încorporate ale precursorului i înainte de a fi utilizați pentru calcularea emisiilor încorporate ale mărfurilor g. Această metodă se utilizează în mod recurent pentru toți precursorii care sunt mărfuri complexe.

Parametrul Mi
  se referă la masa totală a precursorului necesar pentru a produce cantitatea de ALg
  . Acesta include, de asemenea, cantitățile de precursor care nu ajung în mărfurile complexe, dar care pot fi vărsate, tăiate, arse, modificate chimic etc. în procesul de producție și pot ieși din proces ca subproduse, resturi, reziduuri, deșeuri sau emisii.

Pentru a furniza date care pot fi utilizate independent de nivelurile de activitate, consumul masic specific mi
  pentru fiecare precursor i se determină și se include în comunicarea prevăzută în anexa IV:

Formula
  (Ecuația 59)

Prin urmare, emisiile încorporate specifice mărfurilor complexe g pot fi exprimate după cum urmează:

Formula
  (Ecuația 60)

unde:

| ae

  g | reprezintă emisiile specifice directe sau indirecte atribuite procesului de producție care generează mărfurile g, exprimate în t CO2 echivalent pe tonă de mărfuri g, fiind echivalente cu emisiile specifice încorporate fără emisiile încorporate ale precursorilor: |
| --- | --- |

ae

  g

reprezintă emisiile specifice directe sau indirecte atribuite procesului de producție care generează mărfurile g, exprimate în t CO2 echivalent pe tonă de mărfuri g, fiind echivalente cu emisiile specifice încorporate fără emisiile încorporate ale precursorilor:

Formula
  (Ecuația 61)

| m

  i | reprezintă consumul masic al precursorului i utilizat în procesul de producție care generează o tonă de mărfuri g, exprimat în tone de precursor i pe tonă de mărfuri g (adică adimensional), și |
| --- | --- |
| SEE

  i | reprezintă emisiile specifice încorporate directe sau indirecte ale precursorului i, exprimate în t CO2 echivalent pe tonă de precursor i. |

m

  i

reprezintă consumul masic al precursorului i utilizat în procesul de producție care generează o tonă de mărfuri g, exprimat în tone de precursor i pe tonă de mărfuri g (adică adimensional), și

SEE

  i

reprezintă emisiile specifice încorporate directe sau indirecte ale precursorului i, exprimate în t CO2 echivalent pe tonă de precursor i.

H.   MĂSURI OPȚIONALE PENTRU CREȘTEREA CALITĂȚII DATELOR

| 1. | Se identifică sursele riscurilor de eroare în fluxul de date, de la datele primare până la datele finale din comunicarea prevăzută în anexa IV. Se instituie, se documentează, se pune în aplicare și se menține un sistem eficace de control pentru a se asigura că toate comunicările care rezultă din activitățile privind fluxul de date nu conțin inexactități și sunt în conformitate cu documentația privind metodologia de monitorizare și cu prezenta anexă.
  Evaluarea riscurilor în temeiul primului paragraf este pusă la dispoziția Comisiei și a autorității competente, la cerere. În cazul în care operatorul alege să utilizeze verificarea în conformitate cu îmbunătățirile recomandate, operatorul o pune la dispoziție și în scopul verificării. |
| --- | --- |

1.

Evaluarea riscurilor în temeiul primului paragraf este pusă la dispoziția Comisiei și a autorității competente, la cerere. În cazul în care operatorul alege să utilizeze verificarea în conformitate cu îmbunătățirile recomandate, operatorul o pune la dispoziție și în scopul verificării.

| 2. | În scopul evaluării riscurilor, se stabilesc, se documentează, se pun în aplicare și se mențin proceduri scrise pentru activitățile legate de fluxul de date, precum și pentru activitățile de control, iar în documentația privind metodologia de monitorizare se includ trimiteri la aceste proceduri. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Activitățile de control menționate la alineatul (2) includ, după caz:






  (a) | asigurarea calității echipamentelor de măsurare relevante; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

asigurarea calității echipamentelor de măsurare relevante;

| (b) | asigurarea calității sistemelor informatice, garantând faptul că sistemele relevante sunt proiectate, documentate, testate, puse în aplicare, controlate și menținute într-un mod care asigură prelucrarea fiabilă, exactă și în timp util a datelor, conform riscurilor identificate în evaluarea riscurilor; |
| --- | --- |

(b)

asigurarea calității sistemelor informatice, garantând faptul că sistemele relevante sunt proiectate, documentate, testate, puse în aplicare, controlate și menținute într-un mod care asigură prelucrarea fiabilă, exactă și în timp util a datelor, conform riscurilor identificate în evaluarea riscurilor;

| (c) | separarea atribuțiilor aferente activităților legate de fluxul de date și activităților de control, precum și gestionarea competențelor necesare; |
| --- | --- |

(c)

separarea atribuțiilor aferente activităților legate de fluxul de date și activităților de control, precum și gestionarea competențelor necesare;

| (d) | revizuirile interne și validarea datelor; |
| --- | --- |

(d)

revizuirile interne și validarea datelor;

| (e) | corecții și măsuri corective; |
| --- | --- |

(e)

corecții și măsuri corective;

| (f) | controlul proceselor externalizate; |
| --- | --- |

(f)

controlul proceselor externalizate;

| (g) | păstrarea evidențelor și a documentației, inclusiv gestionarea versiunilor documentelor. |
| --- | --- |

(g)

păstrarea evidențelor și a documentației, inclusiv gestionarea versiunilor documentelor.

| 4. | În sensul punctului 3 litera (a), se asigură că toate echipamentele de măsurare relevante sunt calibrate, reglate și controlate la intervale regulate, inclusiv înainte de utilizare, sunt verificate în raport cu standarde de măsurare corespunzătoare standardelor de măsurare internaționale, dacă acestea există, și sunt adaptate la riscurile identificate.
  În cazul în care componentele sistemelor de măsurare nu pot fi calibrate, componentele respective sunt identificate în documentația privind metodologia de monitorizare și se stabilesc activități de control alternative.
  În cazul în care se constată că echipamentul nu respectă cerințele de performanță, se iau de îndată măsurile corective necesare. |
| --- | --- |

4.

În cazul în care componentele sistemelor de măsurare nu pot fi calibrate, componentele respective sunt identificate în documentația privind metodologia de monitorizare și se stabilesc activități de control alternative.

În cazul în care se constată că echipamentul nu respectă cerințele de performanță, se iau de îndată măsurile corective necesare.

| 5. | În sensul punctului 3 litera (d), datele rezultate din activitățile privind fluxul de date menționate la punctul 2 sunt revizuite și validate periodic. Revizuirea și validarea datelor includ:






  (a) | o verificare a exhaustivității datelor; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

o verificare a exhaustivității datelor;

| (b) | o comparație a datelor determinate în perioada de raportare precedentă și, în special, verificări ale coerenței bazate pe seriile cronologice ale randamentului proceselor de producție relevante în ceea ce privește gazele cu efect de seră; |
| --- | --- |

(b)

o comparație a datelor determinate în perioada de raportare precedentă și, în special, verificări ale coerenței bazate pe seriile cronologice ale randamentului proceselor de producție relevante în ceea ce privește gazele cu efect de seră;

| (c) | o comparație a datelor și valorilor rezultate din diferitele sisteme operaționale de colectare a datelor, în special pentru protocoalele de producție, vânzări și stocurile de mărfuri relevante; |
| --- | --- |

(c)

o comparație a datelor și valorilor rezultate din diferitele sisteme operaționale de colectare a datelor, în special pentru protocoalele de producție, vânzări și stocurile de mărfuri relevante;

| (d) | comparații și verificarea exhaustivității datelor la nivelul instalației și al procesului de producție aferente mărfurilor relevante. |
| --- | --- |

(d)

comparații și verificarea exhaustivității datelor la nivelul instalației și al procesului de producție aferente mărfurilor relevante.

| 6. | În sensul punctului 3 litera (e), se asigură că, dacă se constată că activitățile legate de fluxul de date sau activitățile de control nu funcționează în mod eficace sau nu respectă normele stabilite în documentația privind procedurile aferente activităților respective, se iau măsuri corective, iar datele afectate sunt corectate fără întârzieri nejustificate. |
| --- | --- |

6.

| 7. | În sensul punctului 3 litera (f), în cazul în care una sau mai multe dintre activitățile privind fluxul de date sau activitățile de control menționate la alineatul (1) sunt externalizate din instalație, se efectuează toate activitățile următoare:






  (a) | verificarea calității activităților privind fluxul de date și a activităților de control externalizate în conformitate cu prezenta anexă; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

verificarea calității activităților privind fluxul de date și a activităților de control externalizate în conformitate cu prezenta anexă;

| (b) | definirea cerințelor adecvate pentru rezultatele proceselor externalizate, precum și a metodelor utilizate în cadrul proceselor respective; |
| --- | --- |

(b)

definirea cerințelor adecvate pentru rezultatele proceselor externalizate, precum și a metodelor utilizate în cadrul proceselor respective;

| (c) | controlul calității rezultatelor și a metodelor menționate la litera (b) de la prezentul punct; |
| --- | --- |

(c)

controlul calității rezultatelor și a metodelor menționate la litera (b) de la prezentul punct;

| (d) | asigurarea faptului că activitățile externalizate sunt desfășurate într-un mod care răspunde riscurilor inerente și riscurilor de control identificate în evaluarea riscurilor. |
| --- | --- |

(d)

asigurarea faptului că activitățile externalizate sunt desfășurate într-un mod care răspunde riscurilor inerente și riscurilor de control identificate în evaluarea riscurilor.

| 8. | Eficacitatea sistemului de control este monitorizată, inclusiv prin efectuarea de revizuiri interne și prin luarea în considerare a constatărilor verificatorului, în cazul în care se aplică verificarea.
  În cazul în care se constată că sistemul de control este ineficient sau nu este proporțional cu riscurile identificate, acesta este îmbunătățit, iar documentația privind metodologia de monitorizare, inclusiv procedurile scrise subiacente pentru activitățile privind fluxul de date, evaluările riscurilor și activitățile de control, după caz, sunt actualizate în consecință. |
| --- | --- |

8.

În cazul în care se constată că sistemul de control este ineficient sau nu este proporțional cu riscurile identificate, acesta este îmbunătățit, iar documentația privind metodologia de monitorizare, inclusiv procedurile scrise subiacente pentru activitățile privind fluxul de date, evaluările riscurilor și activitățile de control, după caz, sunt actualizate în consecință.

| 9. | Îmbunătățire recomandată: operatorul poate solicita în mod voluntar ca datele privind emisiile provenite de la instalație și datele privind emisiile specifice încorporate ale mărfurilor, astfel cum sunt compilate în conformitate cu anexa IV, să fie verificate de către un verificator independent acreditat în conformitate cu ISO 14065 sau în conformitate cu normele privind sistemul eligibil de monitorizare, raportare și verificare relevant pentru instalație. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Grupul interguvernamental privind schimbările climatice al Organizației Națiunilor Unite (IPCC): Orientările IPCC pentru inventarele naționale de gaze cu efect de seră.

(*1)  Instalația trebuie să determine factorul prin măsurători proprii. În cazul în care acest lucru nu este posibil din punct de vedere tehnic sau presupune costuri nerezonabile, se utilizează valorile pentru metodologia CWPB.

---

ANEXA IV

Conținutul comunicării recomandate transmise de către operatorii de instalații către declaranții care raportează informații

1.   CONȚINUTUL MODELULUI DE COMUNICARE A DATELOR PRIVIND EMISIILE

Informații generale

| 1. | Informații cu privire la instalație:






  (a) | numele și datele de contact ale operatorului; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

numele și datele de contact ale operatorului;

| (b) | denumirea instalației; |
| --- | --- |

(b)

denumirea instalației;

| (c) | datele de contact pentru instalație; |
| --- | --- |

(c)

datele de contact pentru instalație;

| (d) | codul unic de identificare al instalației, dacă este disponibil; |
| --- | --- |

(d)

codul unic de identificare al instalației, dacă este disponibil;

| (e) | Codul Organizației Națiunilor Unite pentru localizarea activităților de comerț și transport (UN/LOCODE) aplicabil amplasamentului; |
| --- | --- |

(e)

Codul Organizației Națiunilor Unite pentru localizarea activităților de comerț și transport (UN/LOCODE) aplicabil amplasamentului;

| (f) | o adresă exactă și transcrierea sa în limba engleză; |
| --- | --- |

(f)

o adresă exactă și transcrierea sa în limba engleză;

| (g) | coordonatele geografice ale principalei surse de emisii a instalației. |
| --- | --- |

(g)

coordonatele geografice ale principalei surse de emisii a instalației.

| 2. | Pentru fiecare categorie de mărfuri agregate, procesele și variantele tehnologice utilizate, astfel cum sunt enumerate în tabelul 1 din anexa II. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pentru fiecare dintre mărfurile enumerate fie separat pentru fiecare cod NC, fie agregate pe categorii de mărfuri agregate în conformitate cu secțiunea 2 din anexa II:






  (a) | emisiile specifice încorporate directe ale fiecăreia dintre mărfuri; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

emisiile specifice încorporate directe ale fiecăreia dintre mărfuri;

| (b) | informații privind calitatea datelor și metodele utilizate, în special dacă emisiile încorporate au fost determinate integral pe baza monitorizării sau dacă a fost utilizată oricare dintre valorile implicite puse la dispoziție și publicate de Comisie pentru perioada de tranziție; |
| --- | --- |

(b)

informații privind calitatea datelor și metodele utilizate, în special dacă emisiile încorporate au fost determinate integral pe baza monitorizării sau dacă a fost utilizată oricare dintre valorile implicite puse la dispoziție și publicate de Comisie pentru perioada de tranziție;

| (c) | emisiile specifice încorporate directe ale fiecăreia dintre mărfuri și metoda de determinare a factorului de emisie, precum și sursa de informații utilizată; |
| --- | --- |

(c)

emisiile specifice încorporate directe ale fiecăreia dintre mărfuri și metoda de determinare a factorului de emisie, precum și sursa de informații utilizată;

| (d) | factorul de emisie utilizat pentru energia electrică considerată marfă importată, exprimat în tone de CO2 echivalent pe MWh, și sursa de date sau metoda utilizată pentru determinarea factorului de emisie al energiei electrice, dacă acesta este diferit de factorii de emisie furnizați de Comisie în registrul tranzitoriu CBAM; |
| --- | --- |

(d)

factorul de emisie utilizat pentru energia electrică considerată marfă importată, exprimat în tone de CO2 echivalent pe MWh, și sursa de date sau metoda utilizată pentru determinarea factorului de emisie al energiei electrice, dacă acesta este diferit de factorii de emisie furnizați de Comisie în registrul tranzitoriu CBAM;

| (e) | în cazul în care se raportează valorile implicite puse la dispoziție și publicate de către Comisie pentru perioada de tranziție în locul datelor reale privind emisiile încorporate specifice, se adaugă o scurtă descriere a motivelor acestei alegeri; |
| --- | --- |

(e)

în cazul în care se raportează valorile implicite puse la dispoziție și publicate de către Comisie pentru perioada de tranziție în locul datelor reale privind emisiile încorporate specifice, se adaugă o scurtă descriere a motivelor acestei alegeri;

| (f) | informațiile sectoriale specifice, în conformitate cu secțiunea 2 din prezenta anexă, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(f)

informațiile sectoriale specifice, în conformitate cu secțiunea 2 din prezenta anexă, dacă este cazul;

| (g) | dacă este cazul, informațiile privind prețul carbonului datorat. În cazul în care prețul carbonului datorat pentru precursori este obținut de la alte instalații, acesta se specifică separat pentru fiecare țară de origine. |
| --- | --- |

(g)

dacă este cazul, informațiile privind prețul carbonului datorat. În cazul în care prețul carbonului datorat pentru precursori este obținut de la alte instalații, acesta se specifică separat pentru fiecare țară de origine.

Îmbunătățire recomandată pentru informațiile generale

| 1. | Emisiile totale ale instalației, inclusiv:






  (a) | datele privind activitatea și parametrii de calcul pentru fiecare flux-sursă utilizat; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

datele privind activitatea și parametrii de calcul pentru fiecare flux-sursă utilizat;

| (b) | emisiile pentru fiecare sursă de emisii monitorizate utilizând o metodologie bazată pe măsurare; |
| --- | --- |

(b)

emisiile pentru fiecare sursă de emisii monitorizate utilizând o metodologie bazată pe măsurare;

| (c) | emisiile determinate prin alte metode; |
| --- | --- |

(c)

emisiile determinate prin alte metode;

| (d) | cantitățile de CO2 primite de la alte instalații sau exportate către alte instalații, în scopul stocării geologice sau ca materii prime în produse în cazul cărora CO2 este legat chimic în mod permanent. |
| --- | --- |

(d)

cantitățile de CO2 primite de la alte instalații sau exportate către alte instalații, în scopul stocării geologice sau ca materii prime în produse în cazul cărora CO2 este legat chimic în mod permanent.

| 2. | Un bilanț al căldurii măsurabile, al gazelor reziduale și al energiei electrice importate, produse, consumate și exportate. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cantitatea tuturor precursorilor primiți de la alte instalații și emisiile specifice încorporate directe și indirecte aferente. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Cantitatea de precursor utilizată în fiecare proces de producție, cu excepția precursorilor produși în cadrul aceleiași instalații. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Informații privind modul în care au fost calculate emisiile directe și indirecte atribuite fiecărui proces de producție. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nivelul de activitate și emisiile atribuite pentru fiecare proces de producție. |
| --- | --- |

6.

| 7. | O listă a tuturor mărfurilor relevante produse, enumerate în funcție de codul NC, inclusiv precursorii care nu fac obiectul unor procese de producție separate. |
| --- | --- |

7.

| 8. | O scurtă descriere a instalației, a principalelor sale procese de producție, a oricăror procese de producție care nu sunt vizate de CBAM, a principalelor elemente ale metodologiei de monitorizare utilizate, a eventualelor norme privind un sistem eligibil de monitorizare, raportare și verificare care au fost aplicate și a măsurilor de îmbunătățire a calității datelor care au fost luate, în special dacă s-a aplicat vreo formă de verificare. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Informații privind factorul de emisie al energiei electrice din contractul de achiziție de energie electrică, după caz. |
| --- | --- |

9.

2.   PARAMETRII SECTORIALI SPECIFICI CARE TREBUIE INCLUȘI ÎN COMUNICARE

| Categoria de mărfuri agregate | Cerința de raportare din raportul CBAM |
| --- | --- |
| Șamotă | — | Dacă argila este calcinată sau nu. |

Categoria de mărfuri agregate

Cerința de raportare din raportul CBAM

Șamotă

—

Dacă argila este calcinată sau nu.

Clincher de ciment

| — | Nu este cazul |
| --- | --- |

—

Nu este cazul

Ciment

| — | Raportul de masă cantitatea de clincher consumat, exprimată în tone, per tonă de ciment produs (raportul clincher-ciment exprimat în procente). |
| --- | --- |

—

Raportul de masă cantitatea de clincher consumat, exprimată în tone, per tonă de ciment produs (raportul clincher-ciment exprimat în procente).

Cimenturi aluminoase

| — | Nu este cazul |
| --- | --- |

—

Nu este cazul

Hidrogen

| — | Nu este cazul |
| --- | --- |

—

Nu este cazul

Uree

| — | Puritate (% masă pentru conținutul de uree, % conținut de N). |
| --- | --- |

—

Puritate (% masă pentru conținutul de uree, % conținut de N).

Acid nitric (azotic)

| — | Concentrație (% masă). |
| --- | --- |

—

Concentrație (% masă).

Amoniac

| — | Concentrație, în cazul soluției hidre. |
| --- | --- |

—

Concentrație, în cazul soluției hidre.

Îngrășăminte mixte

| — | Informațiile solicitate în orice caz în temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009:






  — | conținutul de N sub formă de amoniu (NH4
  +); |
| --- | --- | --- |

—

Informațiile solicitate în orice caz în temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009:

—

conținutul de N sub formă de amoniu (NH4
  +);

| — | conținutul de N sub formă de nitrat (NO3
  –); |
| --- | --- |

—

conținutul de N sub formă de nitrat (NO3
  –);

| — | conținutul de N sub formă de uree; |
| --- | --- |

—

conținutul de N sub formă de uree;

| — | conținutul de N sub alte forme (organice). |
| --- | --- |

—

conținutul de N sub alte forme (organice).

Minereu sinterizat

| — | Nu este cazul |
| --- | --- |

—

Nu este cazul

Fonte brute

| — | Principalul agent reducător utilizat. |
| --- | --- |

—

Principalul agent reducător utilizat.

| — | % masă pentru Mn, Cr, Ni, totalul altor elemente de aliaj. |
| --- | --- |

—

% masă pentru Mn, Cr, Ni, totalul altor elemente de aliaj.

FeMn - feromangan

| — | % masă Mn și carbon. |
| --- | --- |

—

% masă Mn și carbon.

FeCr – ferocrom

| — | % masă pentru Cr și carbon. |
| --- | --- |

—

% masă pentru Cr și carbon.

FeNi – feronichel

| — | % masă pentru Ni și carbon. |
| --- | --- |

—

% masă pentru Ni și carbon.

DRI (fier redus în mod direct)

| — | Principalul agent reducător utilizat. |
| --- | --- |

—

Principalul agent reducător utilizat.

| — | % masă pentru Mn, Cr, Ni, totalul altor elemente de aliaj. |
| --- | --- |

—

% masă pentru Mn, Cr, Ni, totalul altor elemente de aliaj.

Oțel brut

| — | Principalul agent reducător al precursorului, dacă se cunoaște. |
| --- | --- |

—

Principalul agent reducător al precursorului, dacă se cunoaște.

| — | % masă pentru Mn, Cr, Ni, totalul altor elemente de aliaj. |
| --- | --- |

—

% masă pentru Mn, Cr, Ni, totalul altor elemente de aliaj.

| — | Cantitatea de resturi, exprimată în tone, utilizată pentru producerea a 1 t de oțel brut. |
| --- | --- |

—

Cantitatea de resturi, exprimată în tone, utilizată pentru producerea a 1 t de oțel brut.

| — | % de deșeuri care sunt deșeuri înainte de consum. |
| --- | --- |

—

% de deșeuri care sunt deșeuri înainte de consum.

Produse din fier sau din oțel

| — | Principalul agent reducător utilizat în producția de precursori, dacă se cunoaște. |
| --- | --- |

—

Principalul agent reducător utilizat în producția de precursori, dacă se cunoaște.

| — | % masă pentru Mn, Cr, Ni, totalul altor elemente de aliaj. |
| --- | --- |

—

% masă pentru Mn, Cr, Ni, totalul altor elemente de aliaj.

| — | % masă al conținutului de materiale care nu sunt fier sau oțel, în cazul în care masa lor depășește 1 %-5 % din masa totală a mărfurilor. |
| --- | --- |

—

% masă al conținutului de materiale care nu sunt fier sau oțel, în cazul în care masa lor depășește 1 %-5 % din masa totală a mărfurilor.

| — | Cantitatea de resturi, exprimată în tone, utilizată pentru producerea a 1 t de produs. |
| --- | --- |

—

Cantitatea de resturi, exprimată în tone, utilizată pentru producerea a 1 t de produs.

| — | % de deșeuri care sunt deșeuri înainte de consum. |
| --- | --- |

—

% de deșeuri care sunt deșeuri înainte de consum.

Aluminiu sub formă brută

| — | Cantitatea de resturi, exprimată în tone, utilizată pentru producerea a 1 t de produs. |
| --- | --- |

—

Cantitatea de resturi, exprimată în tone, utilizată pentru producerea a 1 t de produs.

| — | % de deșeuri care sunt deșeuri înainte de consum. |
| --- | --- |

—

% de deșeuri care sunt deșeuri înainte de consum.

| — | În cazul în care conținutul total al altor elemente decât aluminiul depășește 1 %, procentul total al acestor elemente. |
| --- | --- |

—

În cazul în care conținutul total al altor elemente decât aluminiul depășește 1 %, procentul total al acestor elemente.

Produse din aluminiu

| — | Cantitatea de resturi, exprimată în tone, utilizată pentru producerea a 1 t de produs. |
| --- | --- |

—

Cantitatea de resturi, exprimată în tone, utilizată pentru producerea a 1 t de produs.

| — | % de deșeuri care sunt deșeuri înainte de consum. |
| --- | --- |

—

% de deșeuri care sunt deșeuri înainte de consum.

| — | În cazul în care conținutul total al altor elemente decât aluminiul depășește 1 %, procentul total al acestor elemente. |
| --- | --- |

—

În cazul în care conținutul total al altor elemente decât aluminiul depășește 1 %, procentul total al acestor elemente.

---

ANEXA V

Date EORI

Tabelul 1 conține informațiile privind operatorii economici, astfel cum sunt înregistrate în Sistemul operatorilor economici (EOS), care este interoperabil cu registrul tranzitoriu CBAM.

Tabelul 1

Date EORI

| Înregistrarea și identificarea operatorilor economici (EORI) în Sistemul operatorilor economici (EOS) |
| --- |
| Datele de identificare ale clientului |
| Țara EORI + numărul național EORI |
| Țara EORI |
| Data de începere EORI |
| Data expirării EORI |
| Informații privind clienții vamali |
| Denumirea prescurtată EORI |
| Denumirea completă EORI |
| Limba EORI |
| Data constituirii EORI |
| Tipul de persoană EORI |
| Activitatea economică EORI |
| Lista adreselor de amplasamentelor EORI |
| Adresele amplasamentelor |
| Adresa EORI |
| Limba EORI |
| Denumirea EORI |
| Stabilirea în Uniune |
| Data de începere pentru adresa EORI |
| Data de încheiere pentru adresa EORI |
| Cod de TVA sau NIF |
| „TVA” sau „NIF” |
| Codul de identificare național + codul de TVA sau NIF A se efectua concatenarea țării cu codul de identificare național |
| Statutul juridic EORI |
| Limba statutului juridic EORI |
| Statutul juridic EORI |
| Data de începere și de încheiere pentru statutul juridic EORI |
| Lista persoanelor de contact |
| Persoană de contact |
| Adresa persoanei de contact EORI |
| Limba persoanei de contact EORI |
| Numele complet al persoanei de contact EORI |
| Numele persoanei de contact EORI |
| Indicator de validitate pentru acordul de publicare |
| |
| Descrierea câmpurilor cu adrese |
| Strada și numărul |
| Codul poștal |
| Orașul |
| Codul țării |
| Lista detaliilor pentru comunicare |
| Tipul comunicării |

Înregistrarea și identificarea operatorilor economici (EORI) în Sistemul operatorilor economici (EOS)

Datele de identificare ale clientului

Țara EORI + numărul național EORI

Țara EORI

Data de începere EORI

Data expirării EORI

Informații privind clienții vamali

Denumirea prescurtată EORI

Denumirea completă EORI

Limba EORI

Data constituirii EORI

Tipul de persoană EORI

Activitatea economică EORI

Lista adreselor de amplasamentelor EORI

Adresele amplasamentelor

Adresa EORI

Limba EORI

Denumirea EORI

Stabilirea în Uniune

Data de începere pentru adresa EORI

Data de încheiere pentru adresa EORI

Cod de TVA sau NIF

„TVA” sau „NIF”

Codul de identificare național + codul de TVA sau NIF A se efectua concatenarea țării cu codul de identificare național

Statutul juridic EORI

Limba statutului juridic EORI

Statutul juridic EORI

Data de începere și de încheiere pentru statutul juridic EORI

Lista persoanelor de contact

Persoană de contact

Adresa persoanei de contact EORI

Limba persoanei de contact EORI

Numele complet al persoanei de contact EORI

Numele persoanei de contact EORI

Indicator de validitate pentru acordul de publicare

Descrierea câmpurilor cu adrese

Strada și numărul

Codul poștal

Orașul

Codul țării

Lista detaliilor pentru comunicare

Tipul comunicării

---

ANEXA VI

Completarea cerințelor în materie de date pentru regimul de perfecționare activă

Tabelul 1 conține informații din sistemele vamale descentralizate, care trebuie să fie interoperabile cu registrul tranzitoriu CBAM în conformitate cu articolul 17 din prezentul regulament.

Tabelul 1

Informații suplimentare privind perfecționarea activă

| Cerință privind datele din partea autorităților vamale după decontul de încheiere a perfecționării active, în cazul în care declarantului care raportează informații nu i se acordă o derogare |
| --- |
| Țara emitentă |
| Referința înregistrării datelor |
| Numărul versiunii înregistrării datelor |
| Stadiul versiunii înregistrării datelor |
| Data de începere a perioadei de raportare |
| Data de încheiere a perioadei de raportare |
| Biroul vamal de supraveghere (BVS pentru perfecționarea activă) |
| Numărul de referință al autorizației pentru perfecționare activă |
| Numărul de identificare al importatorului/titularului autorizației pentru perfecționare activă |
| Țara importatoare |
| Codul de identificare al articolului de mărfuri (nr. secvențial) |
| Codul subrubricii din Sistemul armonizat |
| Codul din Nomenclatura Combinată |
| Descrierea mărfurilor |
| Codul regimului solicitat |
| Codul regimului anterior |
| Codul țării de origine |
| Codul țării de destinație |
| Țara de expediere |
| Masa netă |
| Tipul unităților de măsură |
| Unități suplimentare |
| Valoarea statistică |
| Masa netă a produsului efectiv utilizat în produsele transformate puse în liberă circulație |
| Masa netă sub formă de produse efective puse în liberă circulație cu același cod al mărfurilor |
| Numărul de identificare și statutul reprezentantului |
| Modul de transport la frontieră |

Cerință privind datele din partea autorităților vamale după decontul de încheiere a perfecționării active, în cazul în care declarantului care raportează informații nu i se acordă o derogare

Țara emitentă

Referința înregistrării datelor

Numărul versiunii înregistrării datelor

Stadiul versiunii înregistrării datelor

Data de începere a perioadei de raportare

Data de încheiere a perioadei de raportare

Biroul vamal de supraveghere (BVS pentru perfecționarea activă)

Numărul de referință al autorizației pentru perfecționare activă

Numărul de identificare al importatorului/titularului autorizației pentru perfecționare activă

Țara importatoare

Codul de identificare al articolului de mărfuri (nr. secvențial)

Codul subrubricii din Sistemul armonizat

Codul din Nomenclatura Combinată

Descrierea mărfurilor

Codul regimului solicitat

Codul regimului anterior

Codul țării de origine

Codul țării de destinație

Țara de expediere

Masa netă

Tipul unităților de măsură

Unități suplimentare

Valoarea statistică

Masa netă a produsului efectiv utilizat în produsele transformate puse în liberă circulație

Masa netă sub formă de produse efective puse în liberă circulație cu același cod al mărfurilor

Numărul de identificare și statutul reprezentantului

Modul de transport la frontieră

---

ANEXA VII

Date din sistemele naționale

Tabelul 1 conține informații din sistemele descentralizate, care trebuie să fie interoperabile cu registrul tranzitoriu CBAM în conformitate cu articolul 17 din prezentul regulament.

Tabelul 1

| Date din sistemele naționale |
| --- |
| Emitent |
| Referința înregistrării datelor |
| Numărul versiunii înregistrării datelor |
| Stadiul versiunii înregistrării datelor |
| !Numărul declarației de import |
| Numărul articolului de mărfuri din declarație |
| Data acceptării declarației |
| Codul regimului solicitat |
| Codul regimului anterior |
| Codul țării de origine |
| Codul țării de origine preferențială |
| Codul țării de destinație |
| Țara de expediere |
| Numărul de ordine al contingentului |
| Descrierea mărfurilor |
| Codul subrubricii din Sistemul armonizat |
| Codul din Nomenclatura Combinată |
| Codul TARIC |
| Masa netă |
| Valoarea statistică |
| Unități suplimentare |
| Tipul declarației |
| Tipul de declarație suplimentară |
| Formatul |
| Numărul de identificare al importatorului |
| Țara importatoare |
| Numărul de identificare al destinatarului |
| Numărul de identificare al declarantului |
| Numărul de identificare al titularului autorizației |
| Tipul autorizației titularului |
| Numărul de referință al autorizației |
| Numărul de identificare al reprezentantului |
| Modul de transport la frontieră |
| Modul de transport interior |

Date din sistemele naționale

Emitent

Referința înregistrării datelor

Numărul versiunii înregistrării datelor

Stadiul versiunii înregistrării datelor

!Numărul declarației de import

Numărul articolului de mărfuri din declarație

Data acceptării declarației

Codul regimului solicitat

Codul regimului anterior

Codul țării de origine

Codul țării de origine preferențială

Codul țării de destinație

Țara de expediere

Numărul de ordine al contingentului

Descrierea mărfurilor

Codul subrubricii din Sistemul armonizat

Codul din Nomenclatura Combinată

Codul TARIC

Masa netă

Valoarea statistică

Unități suplimentare

Tipul declarației

Tipul de declarație suplimentară

Formatul

Numărul de identificare al importatorului

Țara importatoare

Numărul de identificare al destinatarului

Numărul de identificare al declarantului

Numărul de identificare al titularului autorizației

Tipul autorizației titularului

Numărul de referință al autorizației

Numărul de identificare al reprezentantului

Modul de transport la frontieră

Modul de transport interior

---

ANEXA VIII

Factori standard utilizați pentru monitorizarea emisiilor directe la nivel de instalație

1.   FACTORII DE EMISIE AI COMBUSTIBILILOR ÎN FUNCȚIE DE PUTEREA CALORIFICĂ NETĂ (NCV)

Tabelul 1

Factorii de emisie ai combustibililor în funcție de puterea calorifică netă (NCV) și puterile calorice nete per masă de combustibil

| Descrierea tipului de combustibil | Factorul de emisie (t CO2/TJ) | Puterea calorifică netă (TJ/Gg) | Sursa |
| --- | --- | --- | --- |
| Țiței | 73,3 | 42,3 | LD IPCC 2006 |
| Combustibil constând din emulsie de bitum în apă (Orimulsion) | 77,0 | 27,5 | LD IPCC 2006 |
| Gaze naturale lichide | 64,2 | 44,2 | LD IPCC 2006 |
| Benzină | 69,3 | 44,3 | LD IPCC 2006 |
| Kerosen (cu excepția kerosenului pentru avioanele cu reacție) | 71,9 | 43,8 | LD IPCC 2006 |
| Ulei din șist bituminos | 73,3 | 38,1 | LD IPCC 2006 |
| Motorină | 74,1 | 43,0 | LD IPCC 2006 |
| Combustibil petrolier rezidual | 77,4 | 40,4 | LD IPCC 2006 |
| Gaze petroliere lichefiate | 63,1 | 47,3 | LD IPCC 2006 |
| Etan | 61,6 | 46,4 | LD IPCC 2006 |
| Naftă | 73,3 | 44,5 | LD IPCC 2006 |
| Bitum | 80,7 | 40,2 | LD IPCC 2006 |
| Lubrifianți | 73,3 | 40,2 | LD IPCC 2006 |
| Cocs de petrol | 97,5 | 32,5 | LD IPCC 2006 |
| Materii prime de rafinărie | 73,3 | 43,0 | LD IPCC 2006 |
| Gaz de rafinărie | 57,6 | 49,5 | LD IPCC 2006 |
| Ceară de parafină | 73,3 | 40,2 | LD IPCC 2006 |
| White spirit și SPB | 73,3 | 40,2 | LD IPCC 2006 |
| Alte produse petroliere | 73,3 | 40,2 | LD IPCC 2006 |
| Antracit | 98,3 | 26,7 | LD IPCC 2006 |
| Huilă de cocs | 94,6 | 28,2 | LD IPCC 2006 |
| Alți cărbuni bituminoși | 94,6 | 25,8 | LD IPCC 2006 |
| Cărbune subbituminos | 96,1 | 18,9 | LD IPCC 2006 |
| Lignit | 101,0 | 11,9 | LD IPCC 2006 |
| Șist bituminos și nisipuri petrolifere | 107,0 | 8,9 | LD IPCC 2006 |
| Combustibil brichetat | 97,5 | 20,7 | LD IPCC 2006 |
| Cuptoare de cocs și lignit | 107,0 | 28,2 | LD IPCC 2006 |
| Gaz de cocserie | 107,0 | 28,2 | LD IPCC 2006 |
| Gudron de cărbune | 80,7 | 28,0 | LD IPCC 2006 |
| Gaz de uzină | 44,4 | 38,7 | LD IPCC 2006 |
| Gaz de cocserie | 44,4 | 38,7 | LD IPCC 2006 |
| Gaz de furnal înalt | 260 | 2,47 | LD IPCC 2006 |
| Gaz provenit din furnalul bazic cu oxigen | 182 | 7,06 | LD IPCC 2006 |
| Gaz natural | 56,1 | 48,0 | LD IPCC 2006 |
| Deșeuri industriale | 143 | Nu este cazul | LD IPCC 2006 |
| Uleiuri uzate | 73,3 | 40,2 | LD IPCC 2006 |
| Turbă | 106,0 | 9,76 | LD IPCC 2006 |
| Anvelope uzate | 85,0   (1) | Nu este cazul | Consiliul Mondial de Afaceri pentru Dezvoltare Durabilă – Inițiativa pentru Dezvoltare Durabila in Industria Cimentului (WBCSD CSI) |
| Monoxid de carbon | 155,2  (2) | 10,1 | J. Falbe și M. Regitz, Römpp Chemie Lexikon, Stuttgart, 1995 |
| Metan | 54,9  (3) | 50,0 | J. Falbe și M. Regitz, Römpp Chemie Lexikon, Stuttgart, 1995 |

Descrierea tipului de combustibil

Factorul de emisie (t CO2/TJ)

Puterea calorifică netă (TJ/Gg)

Sursa

Țiței

73,3

42,3

LD IPCC 2006

Combustibil constând din emulsie de bitum în apă (Orimulsion)

77,0

27,5

LD IPCC 2006

Gaze naturale lichide

64,2

44,2

LD IPCC 2006

Benzină

69,3

44,3

LD IPCC 2006

Kerosen (cu excepția kerosenului pentru avioanele cu reacție)

71,9

43,8

LD IPCC 2006

Ulei din șist bituminos

73,3

38,1

LD IPCC 2006

Motorină

74,1

43,0

LD IPCC 2006

Combustibil petrolier rezidual

77,4

40,4

LD IPCC 2006

Gaze petroliere lichefiate

63,1

47,3

LD IPCC 2006

Etan

61,6

46,4

LD IPCC 2006

Naftă

73,3

44,5

LD IPCC 2006

Bitum

80,7

40,2

LD IPCC 2006

Lubrifianți

73,3

40,2

LD IPCC 2006

Cocs de petrol

97,5

32,5

LD IPCC 2006

Materii prime de rafinărie

73,3

43,0

LD IPCC 2006

Gaz de rafinărie

57,6

49,5

LD IPCC 2006

Ceară de parafină

73,3

40,2

LD IPCC 2006

White spirit și SPB

73,3

40,2

LD IPCC 2006

Alte produse petroliere

73,3

40,2

LD IPCC 2006

Antracit

98,3

26,7

LD IPCC 2006

Huilă de cocs

94,6

28,2

LD IPCC 2006

Alți cărbuni bituminoși

94,6

25,8

LD IPCC 2006

Cărbune subbituminos

96,1

18,9

LD IPCC 2006

Lignit

101,0

11,9

LD IPCC 2006

Șist bituminos și nisipuri petrolifere

107,0

8,9

LD IPCC 2006

Combustibil brichetat

97,5

20,7

LD IPCC 2006

Cuptoare de cocs și lignit

107,0

28,2

LD IPCC 2006

Gaz de cocserie

107,0

28,2

LD IPCC 2006

Gudron de cărbune

80,7

28,0

LD IPCC 2006

Gaz de uzină

44,4

38,7

LD IPCC 2006

Gaz de cocserie

44,4

38,7

LD IPCC 2006

Gaz de furnal înalt

260

2,47

LD IPCC 2006

Gaz provenit din furnalul bazic cu oxigen

182

7,06

LD IPCC 2006

Gaz natural

56,1

48,0

LD IPCC 2006

Deșeuri industriale

143

Nu este cazul

LD IPCC 2006

Uleiuri uzate

73,3

40,2

LD IPCC 2006

Turbă

106,0

9,76

LD IPCC 2006

Anvelope uzate

85,0   (1)

Nu este cazul

Consiliul Mondial de Afaceri pentru Dezvoltare Durabilă – Inițiativa pentru Dezvoltare Durabila in Industria Cimentului (WBCSD CSI)

Monoxid de carbon

155,2  (2)

10,1

J. Falbe și M. Regitz, Römpp Chemie Lexikon, Stuttgart, 1995

Metan

54,9  (3)

50,0

J. Falbe și M. Regitz, Römpp Chemie Lexikon, Stuttgart, 1995

Tabelul 2

Factorii de emisie ai combustibililor în funcție de puterea calorifică netă (NCV) și puterile calorifice nete per masă de material de biomasă

| Material de biomasă | Factorul de emisie preliminar
  [t CO2/TJ] | NCV [GJ/t] | Sursa |
| --- | --- | --- | --- |
| Lemn/deșeuri forestiere [uscate la aer (4)] | 112 | 15,6 | LD IPCC 2006 |
| Leșie sulfitică (leșie neagră) | 95,3 | 11,8 | LD IPCC 2006 |
| Altă biomasă primară solidă | 100 | 11,6 | LD IPCC 2006 |
| Mangal | 112 | 29,5 | LD IPCC 2006 |
| Benzină biologică | 70,8 | 27,0 | LD IPCC 2006 |
| Combustibili diesel biologici | 70,8 | 37,0 | LD IPCC 2006 (5) |
| Alți biocombustibili lichizi | 79,6 | 27,4 | LD IPCC 2006 |
| Gaz provenit din depozitele de deșeuri (6) | 54,6 | 50,4 | LD IPCC 2006 |
| Gaz provenit din nămolurile de epurare (4) | 54,6 | 50,4 | LD IPCC 2006 |
| Alte tipuri de biogaz (4) | 54,6 | 50,4 | LD IPCC 2006 |
| Deșeuri municipale (fracțiunea de biomasă) (4) | 100 | 11,6 | LD IPCC 2006 |

Material de biomasă

Factorul de emisie preliminar

[t CO2/TJ]

NCV [GJ/t]

Sursa

Lemn/deșeuri forestiere [uscate la aer (4)]

112

15,6

LD IPCC 2006

Leșie sulfitică (leșie neagră)

95,3

11,8

LD IPCC 2006

Altă biomasă primară solidă

100

11,6

LD IPCC 2006

Mangal

112

29,5

LD IPCC 2006

Benzină biologică

70,8

27,0

LD IPCC 2006

Combustibili diesel biologici

70,8

37,0

LD IPCC 2006 (5)

Alți biocombustibili lichizi

79,6

27,4

LD IPCC 2006

Gaz provenit din depozitele de deșeuri (6)

54,6

50,4

LD IPCC 2006

Gaz provenit din nămolurile de epurare (4)

54,6

50,4

LD IPCC 2006

Alte tipuri de biogaz (4)

54,6

50,4

LD IPCC 2006

Deșeuri municipale (fracțiunea de biomasă) (4)

100

11,6

LD IPCC 2006

2.   FACTORI DE EMISIE AFERENȚI EMISIILOR DE PROCES

Tabelul 3

Factorul de emisie stoichiometric pentru emisiile de proces provenite din descompunerea carbonaților (metoda A)

| Carbonat | Factorul de emisie [t CO2/t carbonat] |
| --- | --- |
| CaCO3 | 0,440 |
| MgCO3 | 0,522 |
| Na2CO3 | 0,415 |
| BaCO3 | 0,223 |
| Li2CO3 | 0,596 |
| K2CO3 | 0,318 |
| SrCO3 | 0,298 |
| NaHCO3 | 0,524 |
| FeCO3 | 0,380 |
| În general | Factorul de emisie = [M(CO2)]/{Y * [M(x)] + Z * [M(CO3
  2-)]}







  X | = | metal |
| M(x) | = | masa moleculară a X în [g/mol] |
| M(CO2) | = | masa moleculară a CO2 în [g/mol] |
| M(CO3
  2-) | = | masa moleculară a CO3
  2- in [g/mol] |
| Y | = | numărul stoichiometric al X |
| Z | = | numărul stoichiometric al CO3
  2- |

Carbonat

Factorul de emisie [t CO2/t carbonat]

CaCO3

0,440

MgCO3

0,522

Na2CO3

0,415

BaCO3

0,223

Li2CO3

0,596

K2CO3

0,318

SrCO3

0,298

NaHCO3

0,524

FeCO3

0,380

În general

Factorul de emisie = [M(CO2)]/{Y * [M(x)] + Z * [M(CO3
  2-)]}

X

=

metal

M(x)

=

masa moleculară a X în [g/mol]

M(CO2)

=

masa moleculară a CO2 în [g/mol]

M(CO3
  2-)

=

masa moleculară a CO3
  2- in [g/mol]

Y

=

numărul stoichiometric al X

Z

=

numărul stoichiometric al CO3
  2-

Tabelul 4

Factorul de emisie stoichiometric pentru emisiile de proces provenite din descompunerea carbonaților pe baza oxizilor alcalino-pământoși (metoda B)

| Oxid | Factorul de emisie [t CO2/t oxid] |
| --- | --- |
| CaO | 0,785 |
| MgO | 1,092 |
| BaO | 0,287 |
| În general:
  XYOZ | Factorul de emisie = [M(CO2)]/{Y * [M(x)] + Z * [M(O)]}







  X | = | metal alcalino-pământos sau alcalin |
| M(x) | = | masa moleculară a X în [g/mol] |
| M(CO2) | = | masa moleculară a CO2 [g/mol] |
| M(O) | = | masa moleculară a O [g/mol] |
| Y | = | numărul stoichiometric al X |
| | = | 1 (pentru metalele alcalino-pământoase) |
| | = | 2 (pentru metalele alcaline) |
| Z | = | numărul stoichiometric al O = 1 |

Oxid

Factorul de emisie [t CO2/t oxid]

CaO

0,785

MgO

1,092

BaO

0,287

În general:

XYOZ

Factorul de emisie = [M(CO2)]/{Y * [M(x)] + Z * [M(O)]}

X

=

metal alcalino-pământos sau alcalin

M(x)

=

masa moleculară a X în [g/mol]

M(CO2)

=

masa moleculară a CO2 [g/mol]

M(O)

=

masa moleculară a O [g/mol]

Y

=

numărul stoichiometric al X

=

1 (pentru metalele alcalino-pământoase)

=

2 (pentru metalele alcaline)

Z

=

numărul stoichiometric al O = 1

Tabelul 5

Factorii de emisie pentru emisiile de proces provenite de la alte materiale de prelucrare (producerea de fontă și oțel și prelucrarea metalelor feroase)
   (8)

| Materialul de intrare și materialul de ieșire | Conținutul de carbon
  (t C/t) | Factorul de emisie
  (t CO2/t) |
| --- | --- | --- |
| Fier redus în mod direct (DRI) | 0,0191 | 0,07 |
| Electrozi de carbon pentru cuptoarele cu arc electric | 0,8188 | 3,00 |
| Șarjă de carbon pentru cuptoarele cu arc electric | 0,8297 | 3,04 |
| Fier brichetat fierbinte | 0,0191 | 0,07 |
| Gaz provenit din furnalul bazic cu oxigen | 0,3493 | 1,28 |
| Cocs de petrol | 0,8706 | 3,19 |
| Fontă brută | 0,0409 | 0,15 |
| Fontă/deșeuri de fontă | 0,0409 | 0,15 |
| Oțel/deșeuri de oțel | 0,0109 | 0,04 |

Materialul de intrare și materialul de ieșire

Conținutul de carbon

(t C/t)

Factorul de emisie

(t CO2/t)

Fier redus în mod direct (DRI)

0,0191

0,07

Electrozi de carbon pentru cuptoarele cu arc electric

0,8188

3,00

Șarjă de carbon pentru cuptoarele cu arc electric

0,8297

3,04

Fier brichetat fierbinte

0,0191

0,07

Gaz provenit din furnalul bazic cu oxigen

0,3493

1,28

Cocs de petrol

0,8706

3,19

Fontă brută

0,0409

0,15

Fontă/deșeuri de fontă

0,0409

0,15

Oțel/deșeuri de oțel

0,0109

0,04

3.   POTENȚIALUL DE ÎNCĂLZIRE GLOBALĂ AL GAZELOR CU EFECT DE SERĂ, ALTELE DECÂT CO2

Tabelul 6

Potențialul de încălzire globală

| Gaze naturale | Potențialul de încălzire globală |
| --- | --- |
| N2O | 265 t CO2e/t N2O |
| CF4 | 6 630 t CO2e/t CF4 |
| C2F6 | 11 100 t CO2e/t C2F6 |

Gaze naturale

Potențialul de încălzire globală

N2O

265 t CO2e/t N2O

CF4

6 630 t CO2e/t CF4

C2F6

11 100 t CO2e/t C2F6

---

(1)  Această valoare este factorul de emisie preliminar, și anume înainte de aplicarea fracțiunii de biomasă, dacă este cazul.

(2)  Pe baza unei NCV de 10,12 TJ/t.

(3)  Pe baza unei NCV de 50,01 TJ/t.

(4)  Factorul de emisie dat presupune un conținut de apă în lemn de aproximativ 15 %. Lemnul proaspăt poate avea un conținut de apă de până la 50 %. Pentru determinarea NCV-ului lemnului complet uscat, se utilizează următoarea ecuație:

Formula

unde NCVuscat
  reprezintă NCV-ul materialului complet uscat, w reprezintă conținutul de apă (fracțiunea masică) și
  Formula
  reprezintă entalpia de evaporare a apei. Utilizând aceeași ecuație, se poate recalcula NCV-ul pentru un anumit conținut de apă pornind de la NCV-ul lemnului uscat.

(5)  Valoarea NCV este preluată din anexa III la Directiva (UE) 2018/2001.

(6)  Pentru gazul provenit din depozitele de deșeuri, gazul provenit din nămolurile de epurare și alte tipuri de biogaz: Valorile standard se referă la biometanul pur. Pentru a se obține valorile standard corecte, este necesară o corecție pentru conținutul de metan al gazului.

(7)  Ghidul IPCC furnizează, de asemenea, valori pentru fracțiunea fosilă a deșeurilor municipale: factorul de emisie = 91,7 t CO2/TJ; NCV = 10 GJ/t.

(8)  Ghidul IPCC din 2006 pentru inventarele naționale de gaze cu efect de seră.

---

ANEXA IX

Valori de referință armonizate ale randamentului pentru producția separată de energie electrică și termică

În tabelele de mai jos, valorile de referință armonizate ale randamentului pentru producția separată de energie electrică și termică se bazează pe puterea calorifică netă și pe condițiile atmosferice ISO standard (temperatură ambiantă de 15 °C; 1,013 bari; umiditate relativă de 60 %).

Tabelul 1

Factorii de referință aferenți randamentului pentru producția de energie electrică

| Categorie | Tip de combustibil | An de construcție |
| --- | --- | --- |
| Înainte de 2012 | 2012-2015 | Din 2016 |
| Solide | S1 | Cărbune superior, inclusiv antracit, cărbune bituminos, cărbune sub-bituminos, cocs, semicocs, cocs de petrol | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| S2 | Lignit, brichete de lignit și șisturi bituminoase | 41,8 | 41,8 | 41,8 |
| S3 | Turbă, brichete de turbă | 39,0 | 39,0 | 39,0 |
| S4 | Biomasă uscată, inclusiv lemn și alte tipuri de biomasă solidă, inclusiv brichete și pelete de lemn, așchii de lemn uscate, deșeuri de lemn curate și uscate, coji de nuci și sâmburi de măsline și de alte drupe | 33,0 | 33,0 | 37,0 |
| S5 | Alte tipuri de biomasă solidă, inclusiv toate tipurile de lemn neincluse în categoria S4, precum și leșia neagră și leșia cu sulfit | 25,0 | 25,0 | 30,0 |
| S6 | Deșeuri municipale și industriale (neregenerabile) și deșeuri regenerabile/biodegradabile | 25,0 | 25,0 | 25,0 |
| Lichide | L7 | Păcură grea, motorină/carburant diesel, alte produse petroliere | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| L8 | Biolichide, inclusiv biometanol, bioetanol, biobutanol, biodiesel și alte biolichide | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| L9 | Deșeuri lichide, inclusiv deșeuri biodegradabile și neregenerabile (inclusiv seu, grăsime și borhot) | 25,0 | 25,0 | 29,0 |
| Gazoase | G10 | Gaz natural, GPL, GNL și biometan | 52,5 | 52,5 | 53,0 |
| G11 | Gaze de rafinărie, hidrogen și gaz de sinteză | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| G12 | Biogaz provenit din digestia anaerobă, de la depozitele de deșeuri și de la instalațiile de epurare a apelor uzate | 42,0 | 42,0 | 42,0 |
| G13 | Gaz de cocserie, gaz de furnal, gaze de mină, precum și alte gaze recuperate (cu excepția gazului de rafinărie) | 35,0 | 35,0 | 35,0 |
| Altele | O14 | Căldură reziduală (inclusiv gazele de evacuare rezultate în urma proceselor la temperaturi înalte, produse prin reacții chimice exoterme) | | | 30,0 |

Categorie

Tip de combustibil

An de construcție

Înainte de 2012

2012-2015

Din 2016

Solide

S1

Cărbune superior, inclusiv antracit, cărbune bituminos, cărbune sub-bituminos, cocs, semicocs, cocs de petrol

44,2

44,2

44,2

S2

Lignit, brichete de lignit și șisturi bituminoase

41,8

41,8

41,8

S3

Turbă, brichete de turbă

39,0

39,0

39,0

S4

Biomasă uscată, inclusiv lemn și alte tipuri de biomasă solidă, inclusiv brichete și pelete de lemn, așchii de lemn uscate, deșeuri de lemn curate și uscate, coji de nuci și sâmburi de măsline și de alte drupe

33,0

33,0

37,0

S5

Alte tipuri de biomasă solidă, inclusiv toate tipurile de lemn neincluse în categoria S4, precum și leșia neagră și leșia cu sulfit

25,0

25,0

30,0

S6

Deșeuri municipale și industriale (neregenerabile) și deșeuri regenerabile/biodegradabile

25,0

25,0

25,0

Lichide

L7

Păcură grea, motorină/carburant diesel, alte produse petroliere

44,2

44,2

44,2

L8

Biolichide, inclusiv biometanol, bioetanol, biobutanol, biodiesel și alte biolichide

44,2

44,2

44,2

L9

Deșeuri lichide, inclusiv deșeuri biodegradabile și neregenerabile (inclusiv seu, grăsime și borhot)

25,0

25,0

29,0

Gazoase

G10

Gaz natural, GPL, GNL și biometan

52,5

52,5

53,0

G11

Gaze de rafinărie, hidrogen și gaz de sinteză

44,2

44,2

44,2

G12

Biogaz provenit din digestia anaerobă, de la depozitele de deșeuri și de la instalațiile de epurare a apelor uzate

42,0

42,0

42,0

G13

Gaz de cocserie, gaz de furnal, gaze de mină, precum și alte gaze recuperate (cu excepția gazului de rafinărie)

35,0

35,0

35,0

Altele

O14

Căldură reziduală (inclusiv gazele de evacuare rezultate în urma proceselor la temperaturi înalte, produse prin reacții chimice exoterme)

30,0

Tabelul 2

Factorii de referință aferenți randamentului pentru producția de energie termică

| Categorie | Tip de combustibil | An de construcție |
| --- | --- | --- |
| Înainte de 2016 | Din 2016 |
| Apă caldă | Aburi  (1) | Utilizare directă a gazelor de evacuare  (2) | Apă caldă | Aburi (1) | Utilizare directă a gazelor de evacuare (2) |
| Solide | S1 | Cărbune superior, inclusiv antracit, cărbune bituminos, cărbune sub-bituminos, cocs, semicocs, cocs de petrol | 88 | 83 | 80 | 88 | 83 | 80 |
| S2 | Lignit, brichete de lignit și șisturi bituminoase | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S3 | Turbă, brichete de turbă | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S4 | Biomasă uscată, inclusiv lemn și alte tipuri de biomasă solidă, inclusiv brichete și pelete de lemn, așchii de lemn uscate, deșeuri de lemn curate și uscate, coji de nuci și sâmburi de măsline și de alte drupe | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S5 | Alte tipuri de biomasă solidă, inclusiv toate tipurile de lemn neincluse în categoria S4, precum și leșia neagră și leșia cu sulfit | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| S6 | Deșeuri municipale și industriale (neregenerabile) și deșeuri regenerabile/biodegradabile | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| Lichide | L7 | Păcură grea, motorină/carburant diesel, alte produse petroliere | 89 | 84 | 81 | 85 | 80 | 77 |
| L8 | Biolichide, inclusiv biometanol, bioetanol, biobutanol, biodiesel și alte biolichide | 89 | 84 | 81 | 85 | 80 | 77 |
| L9 | Deșeuri lichide, inclusiv deșeuri biodegradabile și neregenerabile (inclusiv seu, grăsime și borhot) | 80 | 75 | 72 | 75 | 70 | 67 |
| Gazoase | G10 | Gaz natural, GPL, GNL și biometan | 90 | 85 | 82 | 92 | 87 | 84 |
| G11 | Gaze de rafinărie, hidrogen și gaz de sinteză | 89 | 84 | 81 | 90 | 85 | 82 |
| G12 | Biogaz provenit din digestia anaerobă, de la depozitele de deșeuri și de la instalațiile de epurare a apelor uzate | 70 | 65 | 62 | 80 | 75 | 72 |
| G13 | Gaz de cocserie, gaz de furnal, gaze de mină, precum și alte gaze recuperate (cu excepția gazului de rafinărie) | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| Altele | O14 | Căldură reziduală (inclusiv gazele de evacuare rezultate în urma proceselor la temperaturi înalte, produse prin reacții chimice exoterme) | — | — | — | 92 | 87 | — |

Categorie

Tip de combustibil

An de construcție

Înainte de 2016

Din 2016

Apă caldă

Aburi  (1)

Utilizare directă a gazelor de evacuare  (2)

Apă caldă

Aburi (1)

Utilizare directă a gazelor de evacuare (2)

Solide

S1

Cărbune superior, inclusiv antracit, cărbune bituminos, cărbune sub-bituminos, cocs, semicocs, cocs de petrol

88

83

80

88

83

80

S2

Lignit, brichete de lignit și șisturi bituminoase

86

81

78

86

81

78

S3

Turbă, brichete de turbă

86

81

78

86

81

78

S4

Biomasă uscată, inclusiv lemn și alte tipuri de biomasă solidă, inclusiv brichete și pelete de lemn, așchii de lemn uscate, deșeuri de lemn curate și uscate, coji de nuci și sâmburi de măsline și de alte drupe

86

81

78

86

81

78

S5

Alte tipuri de biomasă solidă, inclusiv toate tipurile de lemn neincluse în categoria S4, precum și leșia neagră și leșia cu sulfit

80

75

72

80

75

72

S6

Deșeuri municipale și industriale (neregenerabile) și deșeuri regenerabile/biodegradabile

80

75

72

80

75

72

Lichide

L7

Păcură grea, motorină/carburant diesel, alte produse petroliere

89

84

81

85

80

77

L8

Biolichide, inclusiv biometanol, bioetanol, biobutanol, biodiesel și alte biolichide

89

84

81

85

80

77

L9

Deșeuri lichide, inclusiv deșeuri biodegradabile și neregenerabile (inclusiv seu, grăsime și borhot)

80

75

72

75

70

67

Gazoase

G10

Gaz natural, GPL, GNL și biometan

90

85

82

92

87

84

G11

Gaze de rafinărie, hidrogen și gaz de sinteză

89

84

81

90

85

82

G12

Biogaz provenit din digestia anaerobă, de la depozitele de deșeuri și de la instalațiile de epurare a apelor uzate

70

65

62

80

75

72

G13

Gaz de cocserie, gaz de furnal, gaze de mină, precum și alte gaze recuperate (cu excepția gazului de rafinărie)

80

75

72

80

75

72

Altele

O14

Căldură reziduală (inclusiv gazele de evacuare rezultate în urma proceselor la temperaturi înalte, produse prin reacții chimice exoterme)

—

—

—

92

87

—

---

(1)  Dacă centralele de abur nu țin seama de condensul reacumulat atunci când calculează randamentul termic al CHP (uzinele de cogenerare), valorile randamentului aburului din tabelul de mai sus ar trebui să fie majorate cu 5 puncte procentuale.

(2)  Dacă temperatura este de 250 °C sau mai mare, se folosesc valorile corespunzătoare utilizării directe a gazelor de evacuare.

---

| 15.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/196 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/196

---

REGULAMENTUL (UE) 2023/1774 AL COMISIEI

din 14 septembrie 2023

de rectificare a anumitor versiuni lingvistice ale anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind aditivii alimentari

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (1), în special articolul 10 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Versiunile în limbile italiană și neerlandeză ale anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 conțin o eroare de traducere a unui termen din partea E, în rubricile referitoare la categoria de produse alimentare 17.1, care restrânge domeniul de aplicare al produselor în care pot fi utilizați anumiți aditivi alimentari. |
| --- | --- |

(1)

Versiunile în limbile italiană și neerlandeză ale anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 conțin o eroare de traducere a unui termen din partea E, în rubricile referitoare la categoria de produse alimentare 17.1, care restrânge domeniul de aplicare al produselor în care pot fi utilizați anumiți aditivi alimentari.

| (2) | Prin urmare, versiunile în limbile italiană și neerlandeză ale anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 ar trebui să fie rectificate în consecință. Celelalte versiuni lingvistice nu sunt afectate. |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, versiunile în limbile italiană și neerlandeză ale anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 ar trebui să fie rectificate în consecință. Celelalte versiuni lingvistice nu sunt afectate.

| (3) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizele Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale emise la 17 aprilie 2018 și la 10 martie 2021, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizele Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale emise la 17 aprilie 2018 și la 10 martie 2021,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(Nu privește versiunea în limba română.)

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 septembrie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 354, 31.12.2008, p. 16.

1

---

| 15.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/197 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/197

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1775 AL COMISIEI

din 14 septembrie 2023

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/330 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1), în special articolul 14 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Importurile de anumite țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, originare din Republica Populară Chineză, fac obiectul unor taxe antidumping definitive, instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/330 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

Importurile de anumite țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, originare din Republica Populară Chineză, fac obiectul unor taxe antidumping definitive, instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/330 al Comisiei (2).

| (2) | Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui, având codul adițional TARIC (3) B 263, o întreprindere supusă nivelului taxei vamale aferente producătorilor cooperanți neincluși în eșantion de 56,9 %, a informat Comisia, la 10 ianuarie 2023, că și-a schimbat denumirea în Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui. |
| --- | --- |

(2)

Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui, având codul adițional TARIC (3) B 263, o întreprindere supusă nivelului taxei vamale aferente producătorilor cooperanți neincluși în eșantion de 56,9 %, a informat Comisia, la 10 ianuarie 2023, că și-a schimbat denumirea în Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui.

| (3) | Întreprinderea a solicitat Comisiei să confirme că schimbarea denumirii nu afectează dreptul ei de a beneficia de taxa antidumping care îi era aplicată sub denumirea sa anterioară. |
| --- | --- |

(3)

Întreprinderea a solicitat Comisiei să confirme că schimbarea denumirii nu afectează dreptul ei de a beneficia de taxa antidumping care îi era aplicată sub denumirea sa anterioară.

| (4) | Comisia a examinat informațiile furnizate și a concluzionat că schimbarea denumirii a fost înregistrată în mod corespunzător la autoritățile competente și nu a avut ca rezultat nicio nouă relație cu alte grupuri de întreprinderi care nu au fost investigate de Comisie. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a examinat informațiile furnizate și a concluzionat că schimbarea denumirii a fost înregistrată în mod corespunzător la autoritățile competente și nu a avut ca rezultat nicio nouă relație cu alte grupuri de întreprinderi care nu au fost investigate de Comisie.

| (5) | În consecință, această schimbare a denumirii nu afectează constatările din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/330 al Comisiei și, în special, nivelul taxei antidumping aplicabil. Evidențele din dosar au confirmat, în plus, că schimbarea denumirii este aplicabilă începând cu 21 septembrie 2022, data la care Administrația pentru reglementarea pieței din districtul Qingtian a aprobat schimbarea înregistrării întreprinderii. |
| --- | --- |

(5)

În consecință, această schimbare a denumirii nu afectează constatările din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/330 al Comisiei și, în special, nivelul taxei antidumping aplicabil. Evidențele din dosar au confirmat, în plus, că schimbarea denumirii este aplicabilă începând cu 21 septembrie 2022, data la care Administrația pentru reglementarea pieței din districtul Qingtian a aprobat schimbarea înregistrării întreprinderii.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/330 se modifică după cum urmează:

| „Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui | B 263” |
| --- | --- |

„Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui

B 263”

se înlocuiește cu:

| „Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui | B 263” |
| --- | --- |

„Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui

B 263”

(2)   Codul adițional TARIC B 263 atribuit anterior întreprinderii Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui se aplică întreprinderii Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui începând cu 21 septembrie 2022. Orice taxă definitivă plătită pentru importurile de produse fabricate de Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui în plus față de taxa antidumping stabilită la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/330 al Comisiei în ceea ce privește Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui se rambursează sau se remite în conformitate cu legislația vamală aplicabilă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 septembrie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  
  JO L 63, 6.3.2018, p. 15.

2

(3)  Tariful Integrat al Uniunii Europene.

3

---

| 15.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/199 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/199

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1776 AL COMISIEI

din 14 septembrie 2023

de instituire a unei taxe antidumping definitive vizând importurile de melamină originară din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Investigația precedentă și măsurile în vigoare

Investigația precedentă și măsurile în vigoare

| (1) | În urma unei investigații (denumită în continuare „investigația inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 457/2011 al Consiliului (2), măsuri antidumping definitive vizând importurile de melamină originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „China”). |
| --- | --- |

(1)

În urma unei investigații (denumită în continuare „investigația inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 457/2011 al Consiliului (2), măsuri antidumping definitive vizând importurile de melamină originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „China”).

2

| (2) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1171 al Comisiei (3), Comisia a reinstituit măsuri antidumping definitive vizând importurile de melamină originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor (denumită în continuare „reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor”). |
| --- | --- |

(2)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1171 al Comisiei (3), Comisia a reinstituit măsuri antidumping definitive vizând importurile de melamină originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor (denumită în continuare „reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor”).

3

| (3) | Măsurile în vigoare în prezent sunt reprezentate de o taxă fixă în valoare de 415 EUR/tonă pentru toate importurile din RPC, cu excepția a trei producători-exportatori chinezi cooperanți ale căror exporturi fac obiectul unui preț minim de import de 1 153 EUR/tonă. |
| --- | --- |

(3)

Măsurile în vigoare în prezent sunt reprezentate de o taxă fixă în valoare de 415 EUR/tonă pentru toate importurile din RPC, cu excepția a trei producători-exportatori chinezi cooperanți ale căror exporturi fac obiectul unui preț minim de import de 1 153 EUR/tonă.

| (4) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor în vigoare (4), Comisia a primit o cerere de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(4)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor în vigoare (4), Comisia a primit o cerere de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

4

| (5) | Cererea a fost transmisă la 31 martie 2022 de Borealis Agrolinz Melamine GmbH, OCI Nitrogen BV și Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy SA („solicitanții”) în numele industriei producătoare de melamină din Uniune, în sensul articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(5)

Cererea a fost transmisă la 31 martie 2022 de Borealis Agrolinz Melamine GmbH, OCI Nitrogen BV și Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy SA („solicitanții”) în numele industriei producătoare de melamină din Uniune, în sensul articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

1.2.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

| (6) | Întrucât a stabilit, în urma consultării comitetului instituit în baza articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, că există suficiente dovezi pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a deschis, la 1 iulie 2022, o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de melamină originară din Republica Populară Chineză, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Ea a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (5) („avizul de deschidere”). |
| --- | --- |

(6)

Întrucât a stabilit, în urma consultării comitetului instituit în baza articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, că există suficiente dovezi pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a deschis, la 1 iulie 2022, o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de melamină originară din Republica Populară Chineză, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Ea a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (5) („avizul de deschidere”).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

5

1.3.   Perioada investigației de reexaminare și perioada examinată

Perioada investigației de reexaminare și perioada examinată

| (7) | Investigația privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2021 și 30 iunie 2022 (denumită în continuare „perioada investigației de reexaminare” sau „PIR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2019 și sfârșitul perioadei investigației de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(7)

Investigația privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2021 și 30 iunie 2022 (denumită în continuare „perioada investigației de reexaminare” sau „PIR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2019 și sfârșitul perioadei investigației de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

1.4.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (8) | În avizul de deschidere, părțile interesate au fost invitate să contacteze Comisia în vederea participării la investigație. În plus, Comisia a informat, în mod expres, solicitanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC, autoritățile din RPC, importatorii, utilizatorii și comercianții cunoscuți, precum și asociațiile cunoscute ca fiind părți vizate, cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și i-a invitat să participe la investigație. |
| --- | --- |

(8)

În avizul de deschidere, părțile interesate au fost invitate să contacteze Comisia în vederea participării la investigație. În plus, Comisia a informat, în mod expres, solicitanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC, autoritățile din RPC, importatorii, utilizatorii și comercianții cunoscuți, precum și asociațiile cunoscute ca fiind părți vizate, cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și i-a invitat să participe la investigație.

| (9) | Părțile interesate au avut ocazia de a prezenta observații cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și de a solicita o audiere de către Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Niciuna dintre părțile interesate nu a solicitat o audiere. |
| --- | --- |

(9)

Părțile interesate au avut ocazia de a prezenta observații cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și de a solicita o audiere de către Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Niciuna dintre părțile interesate nu a solicitat o audiere.

1.5.   Afirmații referitoare la deschiderea procedurii

Afirmații referitoare la deschiderea procedurii

| (10) | Camera de Comerț a importatorilor și exportatorilor de metale, minerale și produse chimice din China („CCCMC”) a transmis observații referitoare la cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor sau la deschiderea prezentei investigații, astfel cum se prevede la punctul 5.2 din avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(10)

Camera de Comerț a importatorilor și exportatorilor de metale, minerale și produse chimice din China („CCCMC”) a transmis observații referitoare la cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor sau la deschiderea prezentei investigații, astfel cum se prevede la punctul 5.2 din avizul de deschidere.

| (11) | CCCMC a transmis observații privind aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, existența unor distorsiuni semnificative în RPC și selectarea unei țări reprezentative adecvate. Observațiile respective sunt abordate în continuare în secțiunile 3.2.2, 3.2.2.1 și 3.2.2.2. |
| --- | --- |

(11)

CCCMC a transmis observații privind aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, existența unor distorsiuni semnificative în RPC și selectarea unei țări reprezentative adecvate. Observațiile respective sunt abordate în continuare în secțiunile 3.2.2, 3.2.2.1 și 3.2.2.2.

| (12) | În plus, CCCMC a susținut că cererea conținea o marjă de dumping calculată incorect. În acest sens, CCCMC a susținut că, deși solicitanții au construit valoarea normală pentru două tehnologii de producție diferite utilizate în RPC, ei nu au luat în considerare diferite procese de producție (de exemplu, producătorii de melamină pe deplin integrați versus producătorii care utilizează uree achiziționată) și diferite materii prime (melamina produsă din gaze naturale sau din cărbune, acestea fiind cele două materii prime potențiale de bază). În ceea ce privește prețul de export, potrivit CCCMC, solicitanții au utilizat în mod eronat prețurile melaminei originare din RPC în contextul exporturilor către țări terțe, întrucât respectivele prețuri au fost influențate de situația de pe piețele locale respective și, prin urmare, nu erau reprezentative pentru deciziile de stabilire a prețurilor pentru exporturile către Uniune. |
| --- | --- |

(12)

În plus, CCCMC a susținut că cererea conținea o marjă de dumping calculată incorect. În acest sens, CCCMC a susținut că, deși solicitanții au construit valoarea normală pentru două tehnologii de producție diferite utilizate în RPC, ei nu au luat în considerare diferite procese de producție (de exemplu, producătorii de melamină pe deplin integrați versus producătorii care utilizează uree achiziționată) și diferite materii prime (melamina produsă din gaze naturale sau din cărbune, acestea fiind cele două materii prime potențiale de bază). În ceea ce privește prețul de export, potrivit CCCMC, solicitanții au utilizat în mod eronat prețurile melaminei originare din RPC în contextul exporturilor către țări terțe, întrucât respectivele prețuri au fost influențate de situația de pe piețele locale respective și, prin urmare, nu erau reprezentative pentru deciziile de stabilire a prețurilor pentru exporturile către Uniune.

versus

| (13) | Comisia a constatat că CCCMC nu a identificat erori reale în calculul marjei de dumping. Ea a afirmat doar că informațiile utilizate pentru construirea valorii normale au fost insuficiente, deoarece nu cuprindeau toate procesele de producție potențiale și materiile prime utilizate în producție. În acest sens, Comisia a examinat cererea în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază și a ajuns la concluzia că au fost îndeplinite cerințele pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, adică existau suficiente dovezi pentru a deschide procedura. În conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din regulamentul de bază, prin analogie, o cerere trebuie să conțină informațiile care există în mod rezonabil la dispoziția solicitanților. Standardul juridic al dovezilor necesar pentru deschiderea unei reexaminări (dovezi „suficiente”) este diferit de cel necesar pentru determinarea preliminară sau finală a existenței unui dumping. Prin urmare, dovezi care sunt insuficiente în ceea ce privește cantitatea sau calitatea pentru a justifica o determinare preliminară sau finală a existenței unui dumping pot fi, totuși, suficiente pentru a justifica deschiderea unei investigații (6). |
| --- | --- |

(13)

Comisia a constatat că CCCMC nu a identificat erori reale în calculul marjei de dumping. Ea a afirmat doar că informațiile utilizate pentru construirea valorii normale au fost insuficiente, deoarece nu cuprindeau toate procesele de producție potențiale și materiile prime utilizate în producție. În acest sens, Comisia a examinat cererea în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază și a ajuns la concluzia că au fost îndeplinite cerințele pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, adică existau suficiente dovezi pentru a deschide procedura. În conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din regulamentul de bază, prin analogie, o cerere trebuie să conțină informațiile care există în mod rezonabil la dispoziția solicitanților. Standardul juridic al dovezilor necesar pentru deschiderea unei reexaminări (dovezi „suficiente”) este diferit de cel necesar pentru determinarea preliminară sau finală a existenței unui dumping. Prin urmare, dovezi care sunt insuficiente în ceea ce privește cantitatea sau calitatea pentru a justifica o determinare preliminară sau finală a existenței unui dumping pot fi, totuși, suficiente pentru a justifica deschiderea unei investigații (6).

6

| (14) | În plus, în ceea ce privește prețul de export, Comisia a observat că, având în vedere explicațiile din considerentul 13, solicitanții nu au procedat în mod incorect atunci când s-au bazat pe prețurile de export către țări terțe pentru a stabili reapariția dumpingului într-o situație în care prețul de export către Uniune este ghidat de un preț minim de import. |
| --- | --- |

(14)

În plus, în ceea ce privește prețul de export, Comisia a observat că, având în vedere explicațiile din considerentul 13, solicitanții nu au procedat în mod incorect atunci când s-au bazat pe prețurile de export către țări terțe pentru a stabili reapariția dumpingului într-o situație în care prețul de export către Uniune este ghidat de un preț minim de import.

| (15) | În consecință, Comisia a respins afirmația CCCMC privind calcularea incorectă a marjei de dumping în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(15)

În consecință, Comisia a respins afirmația CCCMC privind calcularea incorectă a marjei de dumping în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

| (16) | CCCMC a susținut în continuare că afirmațiile privind probabilitatea reapariției dumpingului din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor sunt nefondate. În special, CCCMC a abordat existența unei capacități neutilizate în RPC și nivelul prețurilor de export către țări terțe. |
| --- | --- |

(16)

CCCMC a susținut în continuare că afirmațiile privind probabilitatea reapariției dumpingului din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor sunt nefondate. În special, CCCMC a abordat existența unei capacități neutilizate în RPC și nivelul prețurilor de export către țări terțe.

| (17) | În acest sens, CCCMC a susținut că solicitanții au presupus în mod eronat că producătorii chinezi își vor mobiliza larga capacitate neutilizată în cazul expirării măsurii. Potrivit CCCMC, ar fi necesară o perioadă de tranziție de mai mulți ani pentru ca și alți producători să îndeplinească cerințele tehnice ale clienților din Uniune și să dobândească experiență în ceea ce privește practicile comerciale din Uniune. În plus, CCCMC a susținut că una dintre întreprinderile chineze menționate în cerere a construit o nouă centrală numai pentru a înlocui capacitatea sa de producție existentă. Prin urmare, CCCMC a solicitat Comisiei să verifice acuratețea, fiabilitatea și probabilitatea creșterilor planificate ale capacității de producție enumerate în cerere (7). |
| --- | --- |

(17)

În acest sens, CCCMC a susținut că solicitanții au presupus în mod eronat că producătorii chinezi își vor mobiliza larga capacitate neutilizată în cazul expirării măsurii. Potrivit CCCMC, ar fi necesară o perioadă de tranziție de mai mulți ani pentru ca și alți producători să îndeplinească cerințele tehnice ale clienților din Uniune și să dobândească experiență în ceea ce privește practicile comerciale din Uniune. În plus, CCCMC a susținut că una dintre întreprinderile chineze menționate în cerere a construit o nouă centrală numai pentru a înlocui capacitatea sa de producție existentă. Prin urmare, CCCMC a solicitat Comisiei să verifice acuratețea, fiabilitatea și probabilitatea creșterilor planificate ale capacității de producție enumerate în cerere (7).

7

| (18) | În plus, CCCMC a criticat ipoteza solicitanților potrivit căreia, în cazul expirării măsurilor, producătorii chinezi și-ar redirecționa exporturile la prețuri mici din țări terțe către piața Uniunii la același preț. Potrivit CCCMC, solicitanții nu au explicat motivul pentru care prețurile de export chineze către țări terțe erau un indicator fiabil al viitoarelor prețuri de export către Uniune. Asociația a susținut, în plus, că producătorii chinezi ar vinde la actualul preț mare de export către Uniune chiar dacă măsurile ar fi abrogate și că ei nu ar abandona piețe de export fiabile deja dezvoltate din țări terțe. |
| --- | --- |

(18)

În plus, CCCMC a criticat ipoteza solicitanților potrivit căreia, în cazul expirării măsurilor, producătorii chinezi și-ar redirecționa exporturile la prețuri mici din țări terțe către piața Uniunii la același preț. Potrivit CCCMC, solicitanții nu au explicat motivul pentru care prețurile de export chineze către țări terțe erau un indicator fiabil al viitoarelor prețuri de export către Uniune. Asociația a susținut, în plus, că producătorii chinezi ar vinde la actualul preț mare de export către Uniune chiar dacă măsurile ar fi abrogate și că ei nu ar abandona piețe de export fiabile deja dezvoltate din țări terțe.

| (19) | Comisia a observat că CCCMC nu a furnizat nicio dovadă în sprijinul afirmațiilor sale referitoare fie la capacitatea neutilizată, fie la prețul de export către țări terțe. Dimpotrivă, evoluția importurilor originare din RPC în perioada 2018 – 2021, astfel cum s-a demonstrat în tabelul 9 din cerere, a indicat faptul că producătorii chinezi sunt cât se poate de capabili și dispuși fie să își mobilizeze capacitatea neutilizată, fie să își redirecționeze exporturile din țări terțe către Uniune în funcție de prețul de pe piața Uniunii. În cele din urmă, Comisia a observat că analiza furnizată de solicitanți în cerere trebuie examinată și din perspectiva cerințelor privind dovezile suficiente prevăzute la articolul 11 alineatul (2) și la articolul 5 alineatul (2) din regulamentul de bază. Examinând cererea, Comisia a concluzionat că analiza capacității neutilizate din RPC și a prețurilor de export către țări terțe a furnizat suficiente dovezi privind probabilitatea reapariției dumpingului în sensul cererii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(19)

Comisia a observat că CCCMC nu a furnizat nicio dovadă în sprijinul afirmațiilor sale referitoare fie la capacitatea neutilizată, fie la prețul de export către țări terțe. Dimpotrivă, evoluția importurilor originare din RPC în perioada 2018 – 2021, astfel cum s-a demonstrat în tabelul 9 din cerere, a indicat faptul că producătorii chinezi sunt cât se poate de capabili și dispuși fie să își mobilizeze capacitatea neutilizată, fie să își redirecționeze exporturile din țări terțe către Uniune în funcție de prețul de pe piața Uniunii. În cele din urmă, Comisia a observat că analiza furnizată de solicitanți în cerere trebuie examinată și din perspectiva cerințelor privind dovezile suficiente prevăzute la articolul 11 alineatul (2) și la articolul 5 alineatul (2) din regulamentul de bază. Examinând cererea, Comisia a concluzionat că analiza capacității neutilizate din RPC și a prețurilor de export către țări terțe a furnizat suficiente dovezi privind probabilitatea reapariției dumpingului în sensul cererii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

| (20) | Prin urmare, Comisia a respins afirmațiile CCCMC privind probabilitatea reapariției dumpingului menționată în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(20)

Prin urmare, Comisia a respins afirmațiile CCCMC privind probabilitatea reapariției dumpingului menționată în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

| (21) | În plus, CCCMC a prezentat observații cu privire la probabilitatea reapariției prejudiciului. În această privință, CCCMC a făcut trimitere la argumentele prezentate de solicitanți în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. CCCMC a încercat mai întâi să combată importanța unei creșteri a cotelor de piață ale importurilor provenite din China de la 5 % la 6 % între 2018 și 2021, astfel cum se menționează în tabelul 14 din cerere. În al doilea rând, CCCMC a susținut că orice diferență dintre prețurile de vânzare ale industriei din Uniune și prețurile de import din China a fost cauzată de o diferență în ceea ce privește costurile de producție suportate. În al treilea rând, CCCMC a pus sub semnul întrebării faptul că ratele de profit ale producătorilor din Uniune ar putea deveni negative dacă prețurile industriei din Uniune ar scădea la aceleași niveluri ca prețurile importurilor provenite din China. |
| --- | --- |

(21)

În plus, CCCMC a prezentat observații cu privire la probabilitatea reapariției prejudiciului. În această privință, CCCMC a făcut trimitere la argumentele prezentate de solicitanți în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. CCCMC a încercat mai întâi să combată importanța unei creșteri a cotelor de piață ale importurilor provenite din China de la 5 % la 6 % între 2018 și 2021, astfel cum se menționează în tabelul 14 din cerere. În al doilea rând, CCCMC a susținut că orice diferență dintre prețurile de vânzare ale industriei din Uniune și prețurile de import din China a fost cauzată de o diferență în ceea ce privește costurile de producție suportate. În al treilea rând, CCCMC a pus sub semnul întrebării faptul că ratele de profit ale producătorilor din Uniune ar putea deveni negative dacă prețurile industriei din Uniune ar scădea la aceleași niveluri ca prețurile importurilor provenite din China.

| (22) | Comisia a arătat că solicitantul s-a limitat să indice faptul că importurile provenite din China au crescut, ceea ce s-a întâmplat, de altfel, în perioada 2018 – 2021, fără a evidenția semnificația acestei creșteri. Cu toate acestea, Comisia a observat, în plus, că același tabel a arătat că respectiva creștere ar fi semnificativ mai pronunțată dacă s-ar utiliza ca punct de plecare 2019 sau 2020. Prin urmare, afirmația CCCMC a fost respinsă. În ceea ce privește afirmația privind orice diferență între prețurile de vânzare ale industriei din Uniune și prețurile importurilor provenite din China, Comisia a observat că, în primul rând, afirmația CCCMC nu a fost susținută de nicio dovadă privind costul de producție suportat de producătorii-exportatori chinezi și, în al doilea rând, costul de producție al melaminei este determinat în principal de costul ureei, care, la rândul său, este determinat în principal de costul gazelor naturale. Atât ureea, cât și gazele naturale sunt mărfuri ale căror prețuri sunt, în absența distorsiunilor din partea statului, aliniate în mare măsură pe piețele mondiale. În consecință, afirmația a fost respinsă. În ceea ce privește a treia afirmație, Comisia a observat că, întrucât costul de producție al producătorilor din Uniune s-a situat la aproximativ aceleași niveluri ca prețurile importurilor provenite din China sau peste acestea, ratele de profit ale producătorilor din Uniune ar putea, într-adevăr, să devină negative sau, în cel mai bun caz, să se situeze doar în jurul pragului de profitabilitate în cazul în care prețurile industriei din Uniune ar scădea la aceleași niveluri ca prețurile importurilor provenite din China. |
| --- | --- |

(22)

Comisia a arătat că solicitantul s-a limitat să indice faptul că importurile provenite din China au crescut, ceea ce s-a întâmplat, de altfel, în perioada 2018 – 2021, fără a evidenția semnificația acestei creșteri. Cu toate acestea, Comisia a observat, în plus, că același tabel a arătat că respectiva creștere ar fi semnificativ mai pronunțată dacă s-ar utiliza ca punct de plecare 2019 sau 2020. Prin urmare, afirmația CCCMC a fost respinsă. În ceea ce privește afirmația privind orice diferență între prețurile de vânzare ale industriei din Uniune și prețurile importurilor provenite din China, Comisia a observat că, în primul rând, afirmația CCCMC nu a fost susținută de nicio dovadă privind costul de producție suportat de producătorii-exportatori chinezi și, în al doilea rând, costul de producție al melaminei este determinat în principal de costul ureei, care, la rândul său, este determinat în principal de costul gazelor naturale. Atât ureea, cât și gazele naturale sunt mărfuri ale căror prețuri sunt, în absența distorsiunilor din partea statului, aliniate în mare măsură pe piețele mondiale. În consecință, afirmația a fost respinsă. În ceea ce privește a treia afirmație, Comisia a observat că, întrucât costul de producție al producătorilor din Uniune s-a situat la aproximativ aceleași niveluri ca prețurile importurilor provenite din China sau peste acestea, ratele de profit ale producătorilor din Uniune ar putea, într-adevăr, să devină negative sau, în cel mai bun caz, să se situeze doar în jurul pragului de profitabilitate în cazul în care prețurile industriei din Uniune ar scădea la aceleași niveluri ca prețurile importurilor provenite din China.

1.6.   Eșantionarea

Eșantionarea

| (23) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(23)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

1.6.1.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (24) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat cu titlu provizoriu un eșantion de trei producători din Uniune, situați în trei state membre diferite. Comisia a selectat eșantionul pe baza volumului producției și al vânzărilor produsului similar în Uniune în perioada cuprinsă între 1 iulie 2021 și 30 iunie 2022, raportat de producătorii din Uniune în contextul analizei reprezentativității prealabile deschiderii investigației. Eșantionul a reprezentat 82 % din producția estimată de produs similar în Uniune. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu constituit de ea. Nu s-au primit observații, iar eșantionul a fost considerat reprezentativ pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(24)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat cu titlu provizoriu un eșantion de trei producători din Uniune, situați în trei state membre diferite. Comisia a selectat eșantionul pe baza volumului producției și al vânzărilor produsului similar în Uniune în perioada cuprinsă între 1 iulie 2021 și 30 iunie 2022, raportat de producătorii din Uniune în contextul analizei reprezentativității prealabile deschiderii investigației. Eșantionul a reprezentat 82 % din producția estimată de produs similar în Uniune. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu constituit de ea. Nu s-au primit observații, iar eșantionul a fost considerat reprezentativ pentru industria din Uniune.

1.6.2.   Eșantionarea importatorilor neafiliați

Eșantionarea importatorilor neafiliați

| (25) | Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. Un singur importator neafiliat, și anume Borghi SpA, Grandate/Italia, s-a manifestat. Prin urmare, Comisia a decis că eșantionarea nu era necesară și a solicitat Borghi SpA să completeze chestionarul pentru importatorii neafiliați. Cu toate acestea, Borghi SpA nu a trimis niciun răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(25)

Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. Un singur importator neafiliat, și anume Borghi SpA, Grandate/Italia, s-a manifestat. Prin urmare, Comisia a decis că eșantionarea nu era necesară și a solicitat Borghi SpA să completeze chestionarul pentru importatorii neafiliați. Cu toate acestea, Borghi SpA nu a trimis niciun răspuns la chestionar.

1.6.3.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

| (26) | Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze la Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze și alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la investigație. |
| --- | --- |

(26)

Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze la Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze și alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la investigație.

| (27) | Un producător din țara în cauză, întreprinderea Xinjiang Xinlianxin Energy Chemical Co., Ltd. („Xinjiang XLX”), a furnizat informațiile solicitate și a fost de acord să fie inclus în eșantion. Producătorul a reprezentat mai puțin de 3 % din totalul importurilor de melamină originară din RPC în perioada investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(27)

Un producător din țara în cauză, întreprinderea Xinjiang Xinlianxin Energy Chemical Co., Ltd. („Xinjiang XLX”), a furnizat informațiile solicitate și a fost de acord să fie inclus în eșantion. Producătorul a reprezentat mai puțin de 3 % din totalul importurilor de melamină originară din RPC în perioada investigației de reexaminare.

| (28) | Având în vedere nivelul mic de cooperare, Comisia a considerat adecvat să aplice articolul 18 din regulamentul de bază producătorilor-exportatori necooperanți din RPC și să își bazeze constatările la nivel național privind probabilitatea continuării și/sau reapariției dumpingului și a prejudiciului pe baza datelor disponibile. |
| --- | --- |

(28)

Având în vedere nivelul mic de cooperare, Comisia a considerat adecvat să aplice articolul 18 din regulamentul de bază producătorilor-exportatori necooperanți din RPC și să își bazeze constatările la nivel național privind probabilitatea continuării și/sau reapariției dumpingului și a prejudiciului pe baza datelor disponibile.

| (29) | În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la procedura aplicată de Comisie toți producătorii-exportatori cunoscuți în cauză, precum și autoritățile din țara în cauză. În plus, Comisia a informat Xinjiang XLX că, pentru o mai bună gestiune administrativă, Comisia ar putea să nu aplice procesul de constatare a deficiențelor și de verificare a răspunsurilor la chestionar. Cu toate acestea, orice informație furnizată de întreprindere ar putea fi utilizată ca fapt disponibil, dacă este cazul. Nu au fost formulate observații. |
| --- | --- |

(29)

În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la procedura aplicată de Comisie toți producătorii-exportatori cunoscuți în cauză, precum și autoritățile din țara în cauză. În plus, Comisia a informat Xinjiang XLX că, pentru o mai bună gestiune administrativă, Comisia ar putea să nu aplice procesul de constatare a deficiențelor și de verificare a răspunsurilor la chestionar. Cu toate acestea, orice informație furnizată de întreprindere ar putea fi utilizată ca fapt disponibil, dacă este cazul. Nu au fost formulate observații.

1.7.   Răspunsurile la chestionar

Răspunsurile la chestionar

| (30) | Comisia a trimis Guvernului Republicii Populare Chineze („GC”) un chestionar referitor la existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(30)

Comisia a trimis Guvernului Republicii Populare Chineze („GC”) un chestionar referitor la existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază.

| (31) | Comisia a trimis chestionare singurului producător-exportator cooperant, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, singurului importator neafiliat care s-a manifestat în cursul procedurii de eșantionare, precum și tuturor utilizatorilor cunoscuți de melamină. Toate chestionarele aplicabile au fost puse la dispoziție pe site-ul de internet al DG Comerț (8) în ziua deschiderii investigației. În cursul investigației, Comisia a trimis un chestionar solicitanților, solicitând date macroeconomice vizând industria din Uniune. |
| --- | --- |

(31)

Comisia a trimis chestionare singurului producător-exportator cooperant, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, singurului importator neafiliat care s-a manifestat în cursul procedurii de eșantionare, precum și tuturor utilizatorilor cunoscuți de melamină. Toate chestionarele aplicabile au fost puse la dispoziție pe site-ul de internet al DG Comerț (8) în ziua deschiderii investigației. În cursul investigației, Comisia a trimis un chestionar solicitanților, solicitând date macroeconomice vizând industria din Uniune.

8

| (32) | S-au primit răspunsuri la chestionar din partea singurului producător-exportator cooperant, din partea celor trei producători din Uniune incluși în eșantion, din partea solicitanților, a unui importator neafiliat, precum și din partea a trei utilizatori. |
| --- | --- |

(32)

S-au primit răspunsuri la chestionar din partea singurului producător-exportator cooperant, din partea celor trei producători din Uniune incluși în eșantion, din partea solicitanților, a unui importator neafiliat, precum și din partea a trei utilizatori.

1.8.   Verificarea

Verificarea

| (33) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(33)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și interesul Uniunii.

| (34) | S-au efectuat vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor întreprinderi:
  Producători din Uniune:






  — | Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Linz, Austria; |
| --- | --- | --- |

(34)

S-au efectuat vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor întreprinderi:

Producători din Uniune:

—

Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Linz, Austria;

| — | Grupa Azoty Zaklady Azotowe, Pulawy, Polonia; |
| --- | --- |

—

Grupa Azoty Zaklady Azotowe, Pulawy, Polonia;

| — | OCI Nitrogen B.V., Geleen, Țările de Jos. |
| --- | --- |

—

OCI Nitrogen B.V., Geleen, Țările de Jos.

| (35) | Verificarea de la distanță a informațiilor utilizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor pentru construirea valorii normale a fost efectuată online împreună cu producătorul din Uniune menționat în continuare:






  — | OCI Nitrogen B.V., Geleen, Țările de Jos. |
| --- | --- | --- |

(35)

Verificarea de la distanță a informațiilor utilizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor pentru construirea valorii normale a fost efectuată online împreună cu producătorul din Uniune menționat în continuare:

—

OCI Nitrogen B.V., Geleen, Țările de Jos.

1.9.   Procedura ulterioară

Procedura ulterioară

| (36) | La 14 iunie 2023, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele antidumping în vigoare. Tuturor părților li s-a stabilit un termen până la care să poată formula observații cu privire la comunicarea constatărilor și solicita o audiere. |
| --- | --- |

(36)

La 14 iunie 2023, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele antidumping în vigoare. Tuturor părților li s-a stabilit un termen până la care să poată formula observații cu privire la comunicarea constatărilor și solicita o audiere.

| (37) | Au fost primite observații din partea Xinjiang XLX și a CCCMC. Observațiile au fost examinate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. Producătorii din Uniune incluși în eșantion și-au exprimat satisfacția cu privire la concluzia Comisiei și nu au formulat observații suplimentare. Niciuna dintre părți nu a solicitat să fie audiată. |
| --- | --- |

(37)

Au fost primite observații din partea Xinjiang XLX și a CCCMC. Observațiile au fost examinate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. Producătorii din Uniune incluși în eșantion și-au exprimat satisfacția cu privire la concluzia Comisiei și nu au formulat observații suplimentare. Niciuna dintre părți nu a solicitat să fie audiată.

2.   PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul care face obiectul reexaminării

Produsul care face obiectul reexaminării

| (38) | Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este reprezentat de melamină („produsul care face obiectul reexaminării”), încadrată în prezent la codul NC 2933 61 00. |
| --- | --- |

(38)

Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este reprezentat de melamină („produsul care face obiectul reexaminării”), încadrată în prezent la codul NC 2933 61 00.

| (39) | Melamina este o pulbere albă cristalină obținută în mod predominant din uree și este utilizată în principal în laminate, în adezivii pentru lemn, în compușii pentru turnare și pentru tratarea hârtiei/textilelor. |
| --- | --- |

(39)

Melamina este o pulbere albă cristalină obținută în mod predominant din uree și este utilizată în principal în laminate, în adezivii pentru lemn, în compușii pentru turnare și pentru tratarea hârtiei/textilelor.

2.2.   Produsul în cauză

Produsul în cauză

| (40) | Produsul vizat de prezenta investigație este produsul care face obiectul reexaminării (a se vedea considerentul 38) originar din China. |
| --- | --- |

(40)

Produsul vizat de prezenta investigație este produsul care face obiectul reexaminării (a se vedea considerentul 38) originar din China.

2.3.   Produsul similar

Produsul similar

| (41) | Astfel cum s-a demonstrat în investigația care a condus la instituirea măsurilor în vigoare (9), următoarele produse au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază:






  — | produsul în cauză atunci când este exportat în Uniune; |
| --- | --- | --- |

(41)

Astfel cum s-a demonstrat în investigația care a condus la instituirea măsurilor în vigoare (9), următoarele produse au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază:

9

—

produsul în cauză atunci când este exportat în Uniune;

| — | produsul care face obiectul reexaminării, fabricat și vândut pe piața internă a țării în cauză (China); precum și |
| --- | --- |

—

produsul care face obiectul reexaminării, fabricat și vândut pe piața internă a țării în cauză (China); precum și

| — | produsul care face obiectul reexaminării, fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune. |
| --- | --- |

—

produsul care face obiectul reexaminării, fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune.

Prin urmare, aceste produse sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   DUMPINGUL

DUMPINGUL

3.1.   Observații preliminare

Observații preliminare

| (42) | În cursul perioadei examinate, importurile de melamină din RPC au continuat. În prima jumătate a perioadei examinate, ele au fost în volume mai mici decât în perioada investigației inițiale (și anume de la 1 ianuarie 2009 până la 31 decembrie 2009). Cu toate acestea, în a doua jumătate a perioadei examinate, volumele importurilor au crescut considerabil și au depășit cu mult volumele înregistrate în perioada investigației inițiale. În perioada investigației de reexaminare, importurile de melamină provenite din RPC au fost de aproape patru ori mai mari decât în cursul perioadei investigației inițiale. În același timp, ele au fost de opt ori mai mari în comparație cu perioada investigației de reexaminare din cadrul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(42)

În cursul perioadei examinate, importurile de melamină din RPC au continuat. În prima jumătate a perioadei examinate, ele au fost în volume mai mici decât în perioada investigației inițiale (și anume de la 1 ianuarie 2009 până la 31 decembrie 2009). Cu toate acestea, în a doua jumătate a perioadei examinate, volumele importurilor au crescut considerabil și au depășit cu mult volumele înregistrate în perioada investigației inițiale. În perioada investigației de reexaminare, importurile de melamină provenite din RPC au fost de aproape patru ori mai mari decât în cursul perioadei investigației inițiale. În același timp, ele au fost de opt ori mai mari în comparație cu perioada investigației de reexaminare din cadrul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor.

| (43) | Potrivit Eurostat (baza de date Comext), importurile de melamină provenite din RPC au reprezentat aproximativ 15 % din piața Uniunii în perioada investigației de reexaminare (a se vedea tabelul 3), comparativ cu o cotă de piață de 6,5 % în timpul investigației inițiale și de 2 % în cursul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor. În termeni absoluți, volumul importurilor de melamină originară din RPC a scăzut mai întâi de la 17 434 de tone în perioada investigației inițiale la 7 938 de tone în perioada investigației de reexaminare din cadrul primei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, pentru a crește din nou la 64 673 de tone în perioada investigației de reexaminare din cadrul actualei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(43)

Potrivit Eurostat (baza de date Comext), importurile de melamină provenite din RPC au reprezentat aproximativ 15 % din piața Uniunii în perioada investigației de reexaminare (a se vedea tabelul 3), comparativ cu o cotă de piață de 6,5 % în timpul investigației inițiale și de 2 % în cursul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor. În termeni absoluți, volumul importurilor de melamină originară din RPC a scăzut mai întâi de la 17 434 de tone în perioada investigației inițiale la 7 938 de tone în perioada investigației de reexaminare din cadrul primei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, pentru a crește din nou la 64 673 de tone în perioada investigației de reexaminare din cadrul actualei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor.

| (44) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 27, un singur producător din RPC a cooperat la investigație, reprezentând mai puțin de 3 % din importurile de produs în cauză în cursul PIR. Prin urmare, Comisia a informat autoritățile din RPC că, din cauza acestui nivel foarte limitat de cooperare, Comisia poate aplica articolul 18 din regulamentul de bază în ceea ce privește constatările referitoare la stabilirea probabilității continuării sau a reapariției dumpingului. Comisia nu a primit vreo observație sau vreo cerere de intervenție a consilierului-auditor în această privință. |
| --- | --- |

(44)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 27, un singur producător din RPC a cooperat la investigație, reprezentând mai puțin de 3 % din importurile de produs în cauză în cursul PIR. Prin urmare, Comisia a informat autoritățile din RPC că, din cauza acestui nivel foarte limitat de cooperare, Comisia poate aplica articolul 18 din regulamentul de bază în ceea ce privește constatările referitoare la stabilirea probabilității continuării sau a reapariției dumpingului. Comisia nu a primit vreo observație sau vreo cerere de intervenție a consilierului-auditor în această privință.

| (45) | În consecință, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, constatările cu privire la probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în special pe informațiile cuprinse în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, pe informațiile ușor accesibile furnizate de producătorii turci de produse din lanțul valoric al amoniacului, pe informațiile furnizate de Institutul de Statistică din Turcia, de Direcția generală apă și canalizare a provinciei Kocaeli și de Global Trade Atlas. |
| --- | --- |

(45)

În consecință, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, constatările cu privire la probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în special pe informațiile cuprinse în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, pe informațiile ușor accesibile furnizate de producătorii turci de produse din lanțul valoric al amoniacului, pe informațiile furnizate de Institutul de Statistică din Turcia, de Direcția generală apă și canalizare a provinciei Kocaeli și de Global Trade Atlas.

3.2.   Continuarea dumpingului pe parcursul perioadei investigației de reexaminare

Continuarea dumpingului pe parcursul perioadei investigației de reexaminare

3.2.1.   Procedura de stabilire a valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază pentru importurile de melamină originară din RPC.

Procedura de stabilire a valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază pentru importurile de melamină originară din RPC.

| (46) | Având în vedere dovezile suficiente disponibile la momentul deschiderii investigației care tind să demonstreze existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a deschis investigația în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(46)

Având în vedere dovezile suficiente disponibile la momentul deschiderii investigației care tind să demonstreze existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a deschis investigația în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

| (47) | Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru investigația sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative, Comisia a trimis un chestionar la GC. În plus, la punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în termen de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Nu s-a primit niciun răspuns la chestionar din partea GC. Ulterior, Comisia a informat GC că va folosi datele disponibile în sensul articolului 18 din regulamentul de bază pentru a stabili existența distorsiunilor semnificative în RPC. |
| --- | --- |

(47)

Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru investigația sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative, Comisia a trimis un chestionar la GC. În plus, la punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în termen de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Nu s-a primit niciun răspuns la chestionar din partea GC. Ulterior, Comisia a informat GC că va folosi datele disponibile în sensul articolului 18 din regulamentul de bază pentru a stabili existența distorsiunilor semnificative în RPC.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (48) | Observațiile prezentate de CCCMC sunt abordate în secțiunea 3.2.2.1. |
| --- | --- |

(48)

Observațiile prezentate de CCCMC sunt abordate în secțiunea 3.2.2.1.

| (49) | La punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a precizat, în plus, că, având în vedere dovezile disponibile, ar putea fi necesar să selecteze o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale pe baza unor prețuri sau valori de referință nedistorsionate. Ea a precizat, în plus, că Turcia este o posibilă țară terță reprezentativă în raport cu RPC în acest caz, dar că va examina și alte posibile țări adecvate, în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) prima liniuță din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(49)

La punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a precizat, în plus, că, având în vedere dovezile disponibile, ar putea fi necesar să selecteze o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale pe baza unor prețuri sau valori de referință nedistorsionate. Ea a precizat, în plus, că Turcia este o posibilă țară terță reprezentativă în raport cu RPC în acest caz, dar că va examina și alte posibile țări adecvate, în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) prima liniuță din regulamentul de bază.

| (50) | La 24 februarie 2023, Comisia a publicat o notă la dosar cu privire la sursele utilizate pentru stabilirea valorii normale (denumită în continuare „nota privind sursele”). |
| --- | --- |

(50)

La 24 februarie 2023, Comisia a publicat o notă la dosar cu privire la sursele utilizate pentru stabilirea valorii normale (denumită în continuare „nota privind sursele”).

| (51) | În nota privind sursele, Comisia a informat părțile interesate că, în lipsa cooperării, va fi nevoită să se bazeze pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Prin urmare, Comisia a intenționat să utilizeze informațiile cuprinse în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, împreună cu alte surse de informații considerate adecvate în conformitate cu criteriile relevante prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în conformitate cu articolul 18 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(51)

În nota privind sursele, Comisia a informat părțile interesate că, în lipsa cooperării, va fi nevoită să se bazeze pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Prin urmare, Comisia a intenționat să utilizeze informațiile cuprinse în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, împreună cu alte surse de informații considerate adecvate în conformitate cu criteriile relevante prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în conformitate cu articolul 18 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (52) | Prin nota privind sursele, Comisia a informat, în plus, părțile interesate că intenționează să utilizeze Turcia ca țară reprezentativă și cu privire la sursele relevante pe care intenționează să le utilizeze pentru stabilirea valorii normale, Turcia fiind țara reprezentativă. |
| --- | --- |

(52)

Prin nota privind sursele, Comisia a informat, în plus, părțile interesate că intenționează să utilizeze Turcia ca țară reprezentativă și cu privire la sursele relevante pe care intenționează să le utilizeze pentru stabilirea valorii normale, Turcia fiind țara reprezentativă.

| (53) | În nota privind sursele, Comisia a informat părțile interesate că, având în vedere lipsa cooperării, pentru stabilirea altor costuri directe și cheltuieli indirecte de fabricație se va baza pe informațiile referitoare la industria din Uniune furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(53)

În nota privind sursele, Comisia a informat părțile interesate că, având în vedere lipsa cooperării, pentru stabilirea altor costuri directe și cheltuieli indirecte de fabricație se va baza pe informațiile referitoare la industria din Uniune furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

| (54) | De asemenea, Comisia a informat părțile interesate că va stabili costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („costurile VAG”) și profitul pe baza informațiilor aflate la dispoziția publicului referitoare la trei producători turci de produse din lanțul valoric al amoniacului și anume: Ege Gübre Sanayii A.Ș., Tekfen Holding A.Ș. și Bagfaș Bandirma Gübre Fabrikalari A.Ș. |
| --- | --- |

(54)

De asemenea, Comisia a informat părțile interesate că va stabili costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („costurile VAG”) și profitul pe baza informațiilor aflate la dispoziția publicului referitoare la trei producători turci de produse din lanțul valoric al amoniacului și anume: Ege Gübre Sanayii A.Ș., Tekfen Holding A.Ș. și Bagfaș Bandirma Gübre Fabrikalari A.Ș.

| (55) | În cele din urmă, prin nota privind sursele, Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la surse și la oportunitatea alegerii Turciei ca țară reprezentativă, precum și să sugereze alte țări, cu condiția să prezinte suficiente informații cu privire la criteriile relevante. |
| --- | --- |

(55)

În cele din urmă, prin nota privind sursele, Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la surse și la oportunitatea alegerii Turciei ca țară reprezentativă, precum și să sugereze alte țări, cu condiția să prezinte suficiente informații cu privire la criteriile relevante.

| (56) | Comisia a primit observații din partea CCCMC. Asociația a afirmat că Comisia ar trebui să utilizeze răspunsul la chestionar al Xinjiang XLX ca fapt disponibil, să ia în considerare diferitele procese de producție și materii prime pentru construirea valorii normale și criticat valorile nedistorsionate ale anumitor factori de producție, ale costurilor VAG și ale profitului. Observațiile respective sunt abordate în secțiunile 3.2.2.2, 3.2.2.3.1, 3.2.2.3.2 și 3.2.2.3.5 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(56)

Comisia a primit observații din partea CCCMC. Asociația a afirmat că Comisia ar trebui să utilizeze răspunsul la chestionar al Xinjiang XLX ca fapt disponibil, să ia în considerare diferitele procese de producție și materii prime pentru construirea valorii normale și criticat valorile nedistorsionate ale anumitor factori de producție, ale costurilor VAG și ale profitului. Observațiile respective sunt abordate în secțiunile 3.2.2.2, 3.2.2.3.1, 3.2.2.3.2 și 3.2.2.3.5 din prezentul regulament.

3.2.2.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (57) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „valoarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”. |
| --- | --- |

(57)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „valoarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”.

| (58) | Cu toate acestea, potrivit articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „În cazul în care se stabilește [...] că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare din cauza existenței în țara respectivă a unor distorsiuni semnificative în înțelesul literei (b), valoarea normală este construită exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate” și „include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri” („cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale” sunt denumite în continuare „costurile VAG”). |
| --- | --- |

(58)

Cu toate acestea, potrivit articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „În cazul în care se stabilește [...] că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare din cauza existenței în țara respectivă a unor distorsiuni semnificative în înțelesul literei (b), valoarea normală este construită exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate” și „include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri” („cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale” sunt denumite în continuare „costurile VAG”).

| (59) | Astfel cum se explică mai jos, Comisia a concluzionat în cadrul prezentei investigații că, pe baza dovezilor disponibile și având în vedere lipsa cooperării din partea GC și a cooperării semnificative din partea producătorilor-exportatori, este adecvată aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(59)

Astfel cum se explică mai jos, Comisia a concluzionat în cadrul prezentei investigații că, pe baza dovezilor disponibile și având în vedere lipsa cooperării din partea GC și a cooperării semnificative din partea producătorilor-exportatori, este adecvată aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

| (60) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost construită. În cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, solicitanții au construit valoarea normală pentru două tehnologii de producție, tehnologia Tsinghua utilizată exclusiv în RPC și tehnologia Eurotecnica utilizată în RPC, dar și de către producătorii din Uniune. În sensul prezentei investigații, Comisia și-a limitat constatările la tehnologia Eurotecnica, pentru care lista factorilor de producție și a cantităților de consum ale acestora ar putea fi verificată în mod corespunzător împreună cu solicitanții care au furnizat informațiile pentru cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Comisia a considerat că o valoare normală construită pe baza cantităților medii de consum, extrase dintr-o broșură a producătorului echipamentelor utilizate în procesul de producție, astfel cum se prevede în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, a fost mai reprezentativă în ceea ce privește ratele de utilizare în sensul constatărilor la nivel național decât consumurile individuale ale unui producător-exportator cooperant realizate în condițiile sale specifice de funcționare. |
| --- | --- |

(60)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost construită. În cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, solicitanții au construit valoarea normală pentru două tehnologii de producție, tehnologia Tsinghua utilizată exclusiv în RPC și tehnologia Eurotecnica utilizată în RPC, dar și de către producătorii din Uniune. În sensul prezentei investigații, Comisia și-a limitat constatările la tehnologia Eurotecnica, pentru care lista factorilor de producție și a cantităților de consum ale acestora ar putea fi verificată în mod corespunzător împreună cu solicitanții care au furnizat informațiile pentru cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Comisia a considerat că o valoare normală construită pe baza cantităților medii de consum, extrase dintr-o broșură a producătorului echipamentelor utilizate în procesul de producție, astfel cum se prevede în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, a fost mai reprezentativă în ceea ce privește ratele de utilizare în sensul constatărilor la nivel național decât consumurile individuale ale unui producător-exportator cooperant realizate în condițiile sale specifice de funcționare.

3.2.2.1.   Existența distorsiunilor semnificative

Existența distorsiunilor semnificative

3.2.2.1.1.   Introducere

| (61) | Articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază prevede că „distorsiunile semnificative sunt acele distorsiuni care apar atunci când prețurile sau costurile raportate, incluzând costul materiilor prime și al energiei, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului. Atunci când se evaluează existența unor distorsiuni semnificative, se ia în considerare, printre altele, impactul potențial al unuia sau mai multora dintre următoarele elemente:






  — | deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective; |
| --- | --- | --- |

(61)

Articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază prevede că „distorsiunile semnificative sunt acele distorsiuni care apar atunci când prețurile sau costurile raportate, incluzând costul materiilor prime și al energiei, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului. Atunci când se evaluează existența unor distorsiuni semnificative, se ia în considerare, printre altele, impactul potențial al unuia sau mai multora dintre următoarele elemente:

—

deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective;

| — | prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor; |
| --- | --- |

—

prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor;

| — | existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă; |
| --- | --- |

—

existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă;

| — | lipsa, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, întreprinderile sau proprietatea; |
| --- | --- |

—

lipsa, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, întreprinderile sau proprietatea;

| — | distorsionarea costurilor salariale; |
| --- | --- |

—

distorsionarea costurilor salariale;

| — | accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat”. |
| --- | --- |

—

accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat”.

| (62) | Întrucât lista prevăzută la articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază nu este cumulativă, nu este necesar să fie luate în considerare toate elementele pentru a identifica existența unor distorsiuni semnificative. În plus, aceleași circumstanțe concrete pot fi utilizate pentru a demonstra existența unuia sau a mai multor elemente din listă. Cu toate acestea, orice concluzie privind distorsiunile semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază trebuie luată pe baza tuturor dovezilor disponibile. De asemenea, evaluarea generală privind existența unor distorsiuni poate să ia în considerare contextul general și situația din țara exportatoare, în special în cazurile în care elementele fundamentale ale sistemului economic și administrativ al țării exportatoare acordă guvernului puteri semnificative de intervenție în economie, din cauza cărora prețurile și costurile nu sunt rezultatul unei dezvoltări libere a forțelor de pe piață. |
| --- | --- |

(62)

Întrucât lista prevăzută la articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază nu este cumulativă, nu este necesar să fie luate în considerare toate elementele pentru a identifica existența unor distorsiuni semnificative. În plus, aceleași circumstanțe concrete pot fi utilizate pentru a demonstra existența unuia sau a mai multor elemente din listă. Cu toate acestea, orice concluzie privind distorsiunile semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază trebuie luată pe baza tuturor dovezilor disponibile. De asemenea, evaluarea generală privind existența unor distorsiuni poate să ia în considerare contextul general și situația din țara exportatoare, în special în cazurile în care elementele fundamentale ale sistemului economic și administrativ al țării exportatoare acordă guvernului puteri semnificative de intervenție în economie, din cauza cărora prețurile și costurile nu sunt rezultatul unei dezvoltări libere a forțelor de pe piață.

| (63) | Articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază prevede că „[î]n cazul în care Comisia are indicii întemeiate în ceea ce privește posibila existență a unor distorsiuni semnificative, astfel cum sunt menționate la litera (b), într-o anumită țară sau într-un anumit sector din țara respectivă și, după caz, pentru aplicarea efectivă a prezentului regulament, Comisia întocmește, face public și actualizează periodic un raport care descrie circumstanțele pieței menționate la litera (b) în respectiva țară sau respectivul sector”. |
| --- | --- |

(63)

Articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază prevede că „[î]n cazul în care Comisia are indicii întemeiate în ceea ce privește posibila existență a unor distorsiuni semnificative, astfel cum sunt menționate la litera (b), într-o anumită țară sau într-un anumit sector din țara respectivă și, după caz, pentru aplicarea efectivă a prezentului regulament, Comisia întocmește, face public și actualizează periodic un raport care descrie circumstanțele pieței menționate la litera (b) în respectiva țară sau respectivul sector”.

| (64) | În temeiul acestei dispoziții, Comisia a elaborat un raport de țară privind RPC (denumit în continuare „raportul”) (10), care indică existența unei intervenții substanțiale a statului la mai multe niveluri ale economiei, inclusiv distorsiuni specifice în ceea ce privește numeroși factori esențiali pentru producție (printre care terenurile, energia, capitalul, materiile prime și forța de muncă), precum și sectoare specifice (printre care cel siderurgic și cel chimic). Părțile interesate au fost invitate să infirme, să comenteze sau să completeze dovezile din dosarul investigației la momentul deschiderii acesteia. Raportul a fost depus la dosarul investigației în etapa de deschidere a acesteia. Cererea conținea, în plus, unele dovezi relevante care au completat raportul. |
| --- | --- |

(64)

În temeiul acestei dispoziții, Comisia a elaborat un raport de țară privind RPC (denumit în continuare „raportul”) (10), care indică existența unei intervenții substanțiale a statului la mai multe niveluri ale economiei, inclusiv distorsiuni specifice în ceea ce privește numeroși factori esențiali pentru producție (printre care terenurile, energia, capitalul, materiile prime și forța de muncă), precum și sectoare specifice (printre care cel siderurgic și cel chimic). Părțile interesate au fost invitate să infirme, să comenteze sau să completeze dovezile din dosarul investigației la momentul deschiderii acesteia. Raportul a fost depus la dosarul investigației în etapa de deschidere a acesteia. Cererea conținea, în plus, unele dovezi relevante care au completat raportul.

10

| (65) | Mai precis, cererea, făcând referire la raport, a indicat că distorsiunile structurale din multe sectoare industriale chineze au contribuit la costul deosebit de mic al gazelor naturale și la intervenția statului pe piața ureei, una dintre principalele componente ale melaminei. Prețul mic al gazelor naturale a permis producătorilor de melamină să fabrice produsul care face obiectul reexaminării la un cost artificial mic. Cererea prezintă, în plusa, diferite tipuri de intervenții ale statului pe piața ureei, cum ar fi existența unor contingente stricte la import pentru uree, taxe de export mari în sezonul de vârf, scutirea vânzărilor interne de uree de la plata TVA și constituirea de stocuri strategice de uree de către guvernul chinez prin intermediul sistemului național de îngrășăminte. Mai mult, cererea a evidențiat diferite constatări ale Statelor Unite cu privire la intervențiile GC în favoarea industriei melaminei din China, cum ar fi împrumuturile preferențiale, programele de impozitare a veniturilor, programele fiscale privind scutirile tarifare, reducerile de TVA, scutirile de la plata taxelor administrative, dispozițiile guvernamentale și o serie de granturi, precum și programele de subvenții la export pentru piața melaminei identificate de autoritățile din Statele Unite. În plus, cererea a subliniat faptul că politicile GC, cum ar fi cele detaliate în cel de al 14-lea plan cincinal național, au confirmat implicarea continuă a statului în sectoarele petrochimic și chimic, care sunt clasificate drept „o industrie-pilon a economiei naționale”, precum și în planurile cincinale anterioare, cum ar fi avizele orientative privind promovarea dezvoltării de înaltă calitate a industriei petrochimice și chimice în cadrul celui de al 14-lea plan cincinal, care se referă la economia de piață socialistă ca principiu și obiectiv general, cu scopul de a crea campioni naționali chinezi. Mai mult, referindu-se la raport, cererea a remarcat distorsiuni semnificative prin utilizarea inadecvată a legislației privind falimentul, întreprinderile comerciale și proprietatea, precum și accesul la capital prin intermediul sistemului financiar. Conform cererii, este probabil ca aceste politici să aibă un impact de denaturare asupra industriei melaminei. |
| --- | --- |

(65)

Mai precis, cererea, făcând referire la raport, a indicat că distorsiunile structurale din multe sectoare industriale chineze au contribuit la costul deosebit de mic al gazelor naturale și la intervenția statului pe piața ureei, una dintre principalele componente ale melaminei. Prețul mic al gazelor naturale a permis producătorilor de melamină să fabrice produsul care face obiectul reexaminării la un cost artificial mic. Cererea prezintă, în plusa, diferite tipuri de intervenții ale statului pe piața ureei, cum ar fi existența unor contingente stricte la import pentru uree, taxe de export mari în sezonul de vârf, scutirea vânzărilor interne de uree de la plata TVA și constituirea de stocuri strategice de uree de către guvernul chinez prin intermediul sistemului național de îngrășăminte. Mai mult, cererea a evidențiat diferite constatări ale Statelor Unite cu privire la intervențiile GC în favoarea industriei melaminei din China, cum ar fi împrumuturile preferențiale, programele de impozitare a veniturilor, programele fiscale privind scutirile tarifare, reducerile de TVA, scutirile de la plata taxelor administrative, dispozițiile guvernamentale și o serie de granturi, precum și programele de subvenții la export pentru piața melaminei identificate de autoritățile din Statele Unite. În plus, cererea a subliniat faptul că politicile GC, cum ar fi cele detaliate în cel de al 14-lea plan cincinal național, au confirmat implicarea continuă a statului în sectoarele petrochimic și chimic, care sunt clasificate drept „o industrie-pilon a economiei naționale”, precum și în planurile cincinale anterioare, cum ar fi avizele orientative privind promovarea dezvoltării de înaltă calitate a industriei petrochimice și chimice în cadrul celui de al 14-lea plan cincinal, care se referă la economia de piață socialistă ca principiu și obiectiv general, cu scopul de a crea campioni naționali chinezi. Mai mult, referindu-se la raport, cererea a remarcat distorsiuni semnificative prin utilizarea inadecvată a legislației privind falimentul, întreprinderile comerciale și proprietatea, precum și accesul la capital prin intermediul sistemului financiar. Conform cererii, este probabil ca aceste politici să aibă un impact de denaturare asupra industriei melaminei.

o industrie-pilon a economiei naționale

| (66) | Comisia a analizat dacă este adecvat sau nu să folosească prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Această analiză a Comisiei s-a bazat pe dovezile disponibile la dosar, inclusiv pe dovezile cuprinse în raport, care se bazează pe surse disponibile în mod public. Analiza a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a completat în continuare aceste elemente probatorii cu propriile cercetări privind diferitele criterii relevante pentru a confirma existența unor distorsiuni semnificative în RPC. |
| --- | --- |

(66)

Comisia a analizat dacă este adecvat sau nu să folosească prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Această analiză a Comisiei s-a bazat pe dovezile disponibile la dosar, inclusiv pe dovezile cuprinse în raport, care se bazează pe surse disponibile în mod public. Analiza a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a completat în continuare aceste elemente probatorii cu propriile cercetări privind diferitele criterii relevante pentru a confirma existența unor distorsiuni semnificative în RPC.

3.2.2.1.2.   Distorsiuni semnificative care afectează prețurile și costurile interne din RPC

| (67) | Sistemul economic chinez se bazează pe conceptul unei „economii de piață socialiste”. Acest concept este consacrat în Constituția Chinei și determină guvernanța economică a RPC. Principiul de bază este „proprietatea publică socialistă asupra mijloacelor de producție și anume proprietatea întregului popor și proprietatea colectivă a populației active”. Economia de stat este considerată „forța conducătoare a economiei naționale”, iar statul are mandatul „de a asigura consolidarea și creșterea acesteia” (11). În consecință, configurația generală a economiei chineze nu numai că permite intervenții substanțiale ale statului în economie, ci le prevede în mod expres. Noțiunea de supremație a proprietății publice asupra celei private este transpusă în întregul sistem juridic și este evidențiată ca principiu general în toate actele legislative centrale. Legislația chineză în materie de proprietate este un exemplu major: ea se referă la stadiul primar al socialismului și încredințează statului susținerea sistemului economic de bază în temeiul căruia proprietatea publică joacă un rol dominant. Sunt tolerate și alte forme de proprietate, cărora legea le permite să se dezvolte alături de proprietatea statului (12). |
| --- | --- |

(67)

Sistemul economic chinez se bazează pe conceptul unei „economii de piață socialiste”. Acest concept este consacrat în Constituția Chinei și determină guvernanța economică a RPC. Principiul de bază este „proprietatea publică socialistă asupra mijloacelor de producție și anume proprietatea întregului popor și proprietatea colectivă a populației active”. Economia de stat este considerată „forța conducătoare a economiei naționale”, iar statul are mandatul „de a asigura consolidarea și creșterea acesteia” (11). În consecință, configurația generală a economiei chineze nu numai că permite intervenții substanțiale ale statului în economie, ci le prevede în mod expres. Noțiunea de supremație a proprietății publice asupra celei private este transpusă în întregul sistem juridic și este evidențiată ca principiu general în toate actele legislative centrale. Legislația chineză în materie de proprietate este un exemplu major: ea se referă la stadiul primar al socialismului și încredințează statului susținerea sistemului economic de bază în temeiul căruia proprietatea publică joacă un rol dominant. Sunt tolerate și alte forme de proprietate, cărora legea le permite să se dezvolte alături de proprietatea statului (12).

economii de piață socialiste

11

12

| (68) | În plus, în temeiul legislației chineze, economia de piață socialistă este dezvoltată sub conducerea Partidului Comunist Chinez („PCC”). Structurile statului chinez și ale PCC sunt interconectate la toate nivelurile (juridic, instituțional, personal), formând o suprastructură în cadrul căreia rolul PCC și cel al statului nu pot fi diferențiate. În urma modificării Constituției chineze din martie 2018, rolului de conducere al PCC i s-a acordat o importanță și mai mare prin reafirmarea acestuia în textul articolului 1 din Constituție. După prima teză a dispoziției deja existente: „[s]istemul socialist este sistemul de bază al Republicii Populare Chineze” – a fost inserată o a doua teză nouă, care prevede următoarele: „[t]răsătura definitorie a socialismului cu caracteristici chineze este rolul de conducător al Partidului Comunist din China” (13). Aceasta ilustrează controlul necontestat și în continuă creștere exercitat de PCC asupra sistemului economic al RPC. Acest rol de conducător și acest control sunt inerente sistemului chinez și depășesc cu mult situația obișnuită din alte țări în care guvernele exercită un control macroeconomic general, între ale cărui limite acționează forțele de pe piața liberă. |
| --- | --- |

(68)

În plus, în temeiul legislației chineze, economia de piață socialistă este dezvoltată sub conducerea Partidului Comunist Chinez („PCC”). Structurile statului chinez și ale PCC sunt interconectate la toate nivelurile (juridic, instituțional, personal), formând o suprastructură în cadrul căreia rolul PCC și cel al statului nu pot fi diferențiate. În urma modificării Constituției chineze din martie 2018, rolului de conducere al PCC i s-a acordat o importanță și mai mare prin reafirmarea acestuia în textul articolului 1 din Constituție. După prima teză a dispoziției deja existente: „[s]istemul socialist este sistemul de bază al Republicii Populare Chineze” – a fost inserată o a doua teză nouă, care prevede următoarele: „[t]răsătura definitorie a socialismului cu caracteristici chineze este rolul de conducător al Partidului Comunist din China” (13). Aceasta ilustrează controlul necontestat și în continuă creștere exercitat de PCC asupra sistemului economic al RPC. Acest rol de conducător și acest control sunt inerente sistemului chinez și depășesc cu mult situația obișnuită din alte țări în care guvernele exercită un control macroeconomic general, între ale cărui limite acționează forțele de pe piața liberă.

13

| (69) | Statul chinez se angajează într-o politică economică intervenționistă în vederea îndeplinirii unor obiective care mai degrabă coincid cu agenda politică stabilită de PCC decât să reflecte condițiile economice predominante pe o piață liberă (14). Instrumentele economice intervenționiste utilizate de autoritățile chineze sunt multiple, printre ele numărându-se sistemul de planificare industrială, sistemul financiar, precum și cele de la nivelul cadrului de reglementare. |
| --- | --- |

(69)

Statul chinez se angajează într-o politică economică intervenționistă în vederea îndeplinirii unor obiective care mai degrabă coincid cu agenda politică stabilită de PCC decât să reflecte condițiile economice predominante pe o piață liberă (14). Instrumentele economice intervenționiste utilizate de autoritățile chineze sunt multiple, printre ele numărându-se sistemul de planificare industrială, sistemul financiar, precum și cele de la nivelul cadrului de reglementare.

14

| (70) | În primul rând, la nivelul controlului administrativ general, direcția în care se îndreaptă economia chineză este reglementată de un sistem complex de planificare industrială care afectează toate activitățile economice din țară. Toate aceste planuri cuprind o matrice extinsă și complexă de sectoare și politici transversale și sunt prezente la toate nivelurile de guvernare. Planurile de la nivel provincial sunt detaliate, în timp ce planurile naționale stabilesc obiective mai ample. Planurile specifică, în plus, mijloacele pentru a sprijini ramurile industriale/sectoarele relevante, precum și termenele până la care trebuie îndeplinite obiectivele. Unele planuri conțin încă obiective explicite privind realizările. În cadrul planurilor, sectoarele industriale individuale și/sau proiectele sunt identificate ca priorități (pozitive sau negative), în conformitate cu prioritățile guvernului și cu obiectivele de dezvoltare specifice (modernizare industrială, expansiune internațională etc.) care le sunt atribuite. Operatorii economici, atât privați, cât și de stat, trebuie să își adapteze în mod eficace activitățile comerciale în funcție de realitățile impuse de sistemul de planificare. Adaptarea este necesară nu numai prin caracterul obligatoriu al planurilor, ci și prin faptul că autoritățile chineze competente de la toate nivelurile de guvernare aderă la sistemul de planuri și își utilizează competențele în mod corespunzător, determinând astfel operatorii economici să respecte prioritățile stabilite în planuri (a se vedea și secțiunea 3.2.2.1.5 de mai jos) (15). |
| --- | --- |

(70)

În primul rând, la nivelul controlului administrativ general, direcția în care se îndreaptă economia chineză este reglementată de un sistem complex de planificare industrială care afectează toate activitățile economice din țară. Toate aceste planuri cuprind o matrice extinsă și complexă de sectoare și politici transversale și sunt prezente la toate nivelurile de guvernare. Planurile de la nivel provincial sunt detaliate, în timp ce planurile naționale stabilesc obiective mai ample. Planurile specifică, în plus, mijloacele pentru a sprijini ramurile industriale/sectoarele relevante, precum și termenele până la care trebuie îndeplinite obiectivele. Unele planuri conțin încă obiective explicite privind realizările. În cadrul planurilor, sectoarele industriale individuale și/sau proiectele sunt identificate ca priorități (pozitive sau negative), în conformitate cu prioritățile guvernului și cu obiectivele de dezvoltare specifice (modernizare industrială, expansiune internațională etc.) care le sunt atribuite. Operatorii economici, atât privați, cât și de stat, trebuie să își adapteze în mod eficace activitățile comerciale în funcție de realitățile impuse de sistemul de planificare. Adaptarea este necesară nu numai prin caracterul obligatoriu al planurilor, ci și prin faptul că autoritățile chineze competente de la toate nivelurile de guvernare aderă la sistemul de planuri și își utilizează competențele în mod corespunzător, determinând astfel operatorii economici să respecte prioritățile stabilite în planuri (a se vedea și secțiunea 3.2.2.1.5 de mai jos) (15).

15

| (71) | În al doilea rând, la nivelul alocării resurselor financiare, sistemul financiar al RPC este dominat de băncile comerciale de stat și băncile de susținere a politicilor statului. Aceste bănci, atunci când elaborează și pun în aplicare politica lor de creditare, trebuie să se alinieze la obiectivele politicii industriale a guvernului și nu să evalueze în primul rând meritele economice ale unui anumit proiect (a se vedea și secțiunea 3.2.2.1.8 de mai jos) (16). Același fenomen este prezent și pentru celelalte componente ale sistemului financiar chinez, cum ar fi piețele titlurilor de capital, piețele de obligațiuni, piețele de capital privat etc. În plus, aceste părți ale sectorului financiar sunt organizate din punct de vedere instituțional și operațional într-un mod care nu este orientat spre maximizarea funcționării eficiente a piețelor financiare, ci spre asigurarea controlului și facilitarea intervenției statului și a PCC (17). |
| --- | --- |

(71)

În al doilea rând, la nivelul alocării resurselor financiare, sistemul financiar al RPC este dominat de băncile comerciale de stat și băncile de susținere a politicilor statului. Aceste bănci, atunci când elaborează și pun în aplicare politica lor de creditare, trebuie să se alinieze la obiectivele politicii industriale a guvernului și nu să evalueze în primul rând meritele economice ale unui anumit proiect (a se vedea și secțiunea 3.2.2.1.8 de mai jos) (16). Același fenomen este prezent și pentru celelalte componente ale sistemului financiar chinez, cum ar fi piețele titlurilor de capital, piețele de obligațiuni, piețele de capital privat etc. În plus, aceste părți ale sectorului financiar sunt organizate din punct de vedere instituțional și operațional într-un mod care nu este orientat spre maximizarea funcționării eficiente a piețelor financiare, ci spre asigurarea controlului și facilitarea intervenției statului și a PCC (17).

16

17

| (72) | În al treilea rând, la nivelul mediului de reglementare, intervențiile statului în economie se realizează sub multiple forme. De exemplu, normele privind achizițiile publice sunt utilizate cu regularitate în vederea atingerii altor obiective de politică decât eficiența economică, subminând astfel principiile bazate pe piață în domeniul respectiv. Legislația aplicabilă prevede în mod specific că achizițiile publice trebuie efectuate cu scopul de a facilita realizarea obiectivelor stabilite prin politicile de stat. Natura acestor obiective rămâne totuși nedefinită, lăsând astfel organismelor decizionale o marjă largă de apreciere (18). În mod similar, în domeniul investițiilor, GC menține un control și o influență semnificative asupra destinației și amplorii investițiilor de stat și private. Autoritățile utilizează trierea investițiilor, precum și diverse stimulente, restricții și interdicții legate de investiții, ca instrumente importante de sprijinire a obiectivelor politicii industriale, cum ar fi menținerea controlului statului asupra sectoarelor esențiale sau consolidarea industriei interne (19). |
| --- | --- |

(72)

În al treilea rând, la nivelul mediului de reglementare, intervențiile statului în economie se realizează sub multiple forme. De exemplu, normele privind achizițiile publice sunt utilizate cu regularitate în vederea atingerii altor obiective de politică decât eficiența economică, subminând astfel principiile bazate pe piață în domeniul respectiv. Legislația aplicabilă prevede în mod specific că achizițiile publice trebuie efectuate cu scopul de a facilita realizarea obiectivelor stabilite prin politicile de stat. Natura acestor obiective rămâne totuși nedefinită, lăsând astfel organismelor decizionale o marjă largă de apreciere (18). În mod similar, în domeniul investițiilor, GC menține un control și o influență semnificative asupra destinației și amplorii investițiilor de stat și private. Autoritățile utilizează trierea investițiilor, precum și diverse stimulente, restricții și interdicții legate de investiții, ca instrumente importante de sprijinire a obiectivelor politicii industriale, cum ar fi menținerea controlului statului asupra sectoarelor esențiale sau consolidarea industriei interne (19).

18

19

| (73) | În concluzie, modelul economic chinez se bazează pe anumite axiome de bază care prevăd și încurajează intervenții multiple ale statului. Astfel de intervenții substanțiale ale statului sunt în contradicție cu jocul liber al forțelor pieței, ceea ce conduce la distorsionarea alocării eficiente a resurselor în conformitate cu principiile pieței (20). |
| --- | --- |

(73)

În concluzie, modelul economic chinez se bazează pe anumite axiome de bază care prevăd și încurajează intervenții multiple ale statului. Astfel de intervenții substanțiale ale statului sunt în contradicție cu jocul liber al forțelor pieței, ceea ce conduce la distorsionarea alocării eficiente a resurselor în conformitate cu principiile pieței (20).

20

3.2.2.1.3.   Distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază: deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective

| (74) | În RPC, întreprinderile care își desfășoară activitatea în proprietatea, sub controlul și/sau supravegherea în privința politicilor sau sub îndrumarea statului reprezintă o parte esențială a economiei. |
| --- | --- |

(74)

În RPC, întreprinderile care își desfășoară activitatea în proprietatea, sub controlul și/sau supravegherea în privința politicilor sau sub îndrumarea statului reprezintă o parte esențială a economiei.

| (75) | O analiză a celor mai mari producători chinezi de melamină, și anume Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd. (21), Henan Haohua Junhua Co., Ltd. (22), Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemical Co., Ltd. (23) și Xinjiang Xinlianxin Chemical Energy Co., Ltd. (24) arată o intervenție considerabilă a statului. În timp ce Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd., este o întreprindere de stat, deținută în totalitate de Henan Energy and Chemical Industry Group (o întreprindere deținută de stat în cadrul SASAC (25)), GC deține o participație de 35 % în Henan Haohua Junhua Co., Ltd. (26), care este deținută de Sinochem Holding, o întreprindere deținută de stat sub supravegherea SASAC, prin intermediul filialei sale Haohua Chemical Co. Sinochem Holding (27). Pe lângă deținerea oficială în proprietate, autoritățile de stat pot controla și supraveghea întreprinderile prin canale informale, astfel cum arată întreprinderea privată producătoare de melamină Sichuan Golden-Elephant Sincerity Co., Ltd (28). care, potrivit surselor publice, a primit sprijin financiar prin intermediul unui împrumut preferențial din partea Administrației de supraveghere a pieței din orașul Meishan și a subsucursalei centrale din Meishan a Băncii Populare Chineze (29)„pentru a promova dezvoltarea calității, a stabiliza economia și a stabiliza actorii de pe piață” (30). Producătorul-exportator cooperant, Xinjiang XLX (31), evidențiază, în plus, pe site-ul său de internet că „având în vedere orientările politice și sprijinul puternic al regiunii autonome, al statului, al comitetului de partid local și al guvernului, întreprinderea Xinlianxin s-a dezvoltat accelerat și în concordanță cu realizările majore în materie de dezvoltare ale districtului nostru [...] sub conducerea puternică a Comitetului Central al Partidului, avându-l în centru pe tovarășul Xi Jinping, precum și cu sprijinul deplin al regiunii autonome, al districtului, al comitetului județean și al guvernului (32). În plus, având în vedere că intervențiile PCC în procesul decizional operațional au devenit norma și în întreprinderile private (33), PCC asumându-și poziția de lider în ceea ce privește practic toate aspectele economiei țării, influența statului prin intermediul structurilor PCC în cadrul întreprinderilor are drept rezultat faptul că operatorii economici se află sub controlul și supravegherea politică a guvernului, având în vedere măsura în care structurile de stat și de partid au crescut împreună în RPC. |
| --- | --- |

(75)

O analiză a celor mai mari producători chinezi de melamină, și anume Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd. (21), Henan Haohua Junhua Co., Ltd. (22), Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemical Co., Ltd. (23) și Xinjiang Xinlianxin Chemical Energy Co., Ltd. (24) arată o intervenție considerabilă a statului. În timp ce Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd., este o întreprindere de stat, deținută în totalitate de Henan Energy and Chemical Industry Group (o întreprindere deținută de stat în cadrul SASAC (25)), GC deține o participație de 35 % în Henan Haohua Junhua Co., Ltd. (26), care este deținută de Sinochem Holding, o întreprindere deținută de stat sub supravegherea SASAC, prin intermediul filialei sale Haohua Chemical Co. Sinochem Holding (27). Pe lângă deținerea oficială în proprietate, autoritățile de stat pot controla și supraveghea întreprinderile prin canale informale, astfel cum arată întreprinderea privată producătoare de melamină Sichuan Golden-Elephant Sincerity Co., Ltd (28). care, potrivit surselor publice, a primit sprijin financiar prin intermediul unui împrumut preferențial din partea Administrației de supraveghere a pieței din orașul Meishan și a subsucursalei centrale din Meishan a Băncii Populare Chineze (29)„pentru a promova dezvoltarea calității, a stabiliza economia și a stabiliza actorii de pe piață” (30). Producătorul-exportator cooperant, Xinjiang XLX (31), evidențiază, în plus, pe site-ul său de internet că „având în vedere orientările politice și sprijinul puternic al regiunii autonome, al statului, al comitetului de partid local și al guvernului, întreprinderea Xinlianxin s-a dezvoltat accelerat și în concordanță cu realizările majore în materie de dezvoltare ale districtului nostru [...] sub conducerea puternică a Comitetului Central al Partidului, avându-l în centru pe tovarășul Xi Jinping, precum și cu sprijinul deplin al regiunii autonome, al districtului, al comitetului județean și al guvernului (32). În plus, având în vedere că intervențiile PCC în procesul decizional operațional au devenit norma și în întreprinderile private (33), PCC asumându-și poziția de lider în ceea ce privește practic toate aspectele economiei țării, influența statului prin intermediul structurilor PCC în cadrul întreprinderilor are drept rezultat faptul că operatorii economici se află sub controlul și supravegherea politică a guvernului, având în vedere măsura în care structurile de stat și de partid au crescut împreună în RPC.

21

22

23

24

25

26

27

28

29

30

31

32

33

| (76) | Acest aspect este evident și la nivelul Federației industriei petrochimice și chimice din China („CPCIF”), asociația industrială sectorială. În conformitate cu articolul 3 din statutul CPCIF, organizația „acceptă orientarea profesională, supravegherea și gestionarea de către entitățile responsabile cu înregistrarea și gestionarea, de către entitățile responsabile cu construcția partidului, precum și de către departamentele administrative relevante responsabile cu gestionarea industriei” (34). |
| --- | --- |

(76)

Acest aspect este evident și la nivelul Federației industriei petrochimice și chimice din China („CPCIF”), asociația industrială sectorială. În conformitate cu articolul 3 din statutul CPCIF, organizația „acceptă orientarea profesională, supravegherea și gestionarea de către entitățile responsabile cu înregistrarea și gestionarea, de către entitățile responsabile cu construcția partidului, precum și de către departamentele administrative relevante responsabile cu gestionarea industriei” (34).

34

| (77) | În consecință, chiar și producătorii privați din sectorul produsului care face obiectul reexaminării sunt împiedicați să își desfășoare activitatea în condiții de piață. Într-adevăr, atât întreprinderile publice, cât și cele private din sector, fac obiectul supravegherii și al îndrumării în privința politicilor, astfel cum se arată și în secțiunea 3.2.2.1.5 de mai jos. |
| --- | --- |

(77)

În consecință, chiar și producătorii privați din sectorul produsului care face obiectul reexaminării sunt împiedicați să își desfășoare activitatea în condiții de piață. Într-adevăr, atât întreprinderile publice, cât și cele private din sector, fac obiectul supravegherii și al îndrumării în privința politicilor, astfel cum se arată și în secțiunea 3.2.2.1.5 de mai jos.

3.2.2.1.4.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază: prezența statului în cadrul întreprinderilor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor

| (78) | Pe lângă exercitarea controlului asupra economiei prin intermediul deținerii IDS și al altor instrumente, GC este în măsură să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile prin prezența statului în cadrul firmelor. În timp ce dreptul de a numi și de a revoca personalul de conducere esențial din cadrul IDS de către autoritățile de stat relevante, în conformitate cu legislația chineză, poate fi considerat ca reflectând drepturile de proprietate corespunzătoare (35), celulele PCC din cadrul întreprinderilor deținute de stat și private reprezintă un alt canal important prin care statul poate interveni în deciziile comerciale. Conform dreptului întreprinderilor comerciale din RPC, în cadrul fiecărei întreprinderi trebuie să se înființeze câte o organizație PCC (care să cuprindă cel puțin trei membri ai PCC, astfel cum se specifică în Constituția PCC (36)), iar întreprinderea respectivă trebuie să ofere condițiile necesare pentru desfășurarea activităților organizației de partid. În trecut, această cerință pare să nu fi fost întotdeauna urmată sau aplicată cu strictețe. Cu toate acestea, cel puțin din 2016, PCC și-a consolidat intențiile de a controla deciziile comerciale în cadrul întreprinderilor ca o chestiune de principiu politic (37), inclusiv exercitarea de presiuni asupra întreprinderilor private pentru a pune pe primul loc „patriotismul” și pentru a respecta disciplina de partid (38). În 2017 s-a raportat că existau celule de partid în 70 % dintre cele aproximativ 1,86 milioane de întreprinderi private, exercitându-se o presiune tot mai mare ca organizațiile PCC să aibă ultimul cuvânt în procesul decizional din cadrul întreprinderilor respective (39). Aceste norme se aplică la scară largă în întreaga economie a Chinei, în toate sectoarele, producătorilor produsului care face obiectul reexaminării și furnizorilor de factori de producție. |
| --- | --- |

(78)

Pe lângă exercitarea controlului asupra economiei prin intermediul deținerii IDS și al altor instrumente, GC este în măsură să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile prin prezența statului în cadrul firmelor. În timp ce dreptul de a numi și de a revoca personalul de conducere esențial din cadrul IDS de către autoritățile de stat relevante, în conformitate cu legislația chineză, poate fi considerat ca reflectând drepturile de proprietate corespunzătoare (35), celulele PCC din cadrul întreprinderilor deținute de stat și private reprezintă un alt canal important prin care statul poate interveni în deciziile comerciale. Conform dreptului întreprinderilor comerciale din RPC, în cadrul fiecărei întreprinderi trebuie să se înființeze câte o organizație PCC (care să cuprindă cel puțin trei membri ai PCC, astfel cum se specifică în Constituția PCC (36)), iar întreprinderea respectivă trebuie să ofere condițiile necesare pentru desfășurarea activităților organizației de partid. În trecut, această cerință pare să nu fi fost întotdeauna urmată sau aplicată cu strictețe. Cu toate acestea, cel puțin din 2016, PCC și-a consolidat intențiile de a controla deciziile comerciale în cadrul întreprinderilor ca o chestiune de principiu politic (37), inclusiv exercitarea de presiuni asupra întreprinderilor private pentru a pune pe primul loc „patriotismul” și pentru a respecta disciplina de partid (38). În 2017 s-a raportat că existau celule de partid în 70 % dintre cele aproximativ 1,86 milioane de întreprinderi private, exercitându-se o presiune tot mai mare ca organizațiile PCC să aibă ultimul cuvânt în procesul decizional din cadrul întreprinderilor respective (39). Aceste norme se aplică la scară largă în întreaga economie a Chinei, în toate sectoarele, producătorilor produsului care face obiectul reexaminării și furnizorilor de factori de producție.

35

36

37

38

39

| (79) | În plus, la 15 septembrie 2020 a fost publicat un document intitulat Orientările Biroului General al Comitetului Central al PCC privind intensificarea activității Frontului Unit în sectorul privat pentru noua eră („orientările”) (40), care a extins și mai mult rolul comitetelor de partid în cadrul întreprinderilor private. Secțiunea II.4 din orientări prevede: „[t]rebuie să sporim capacitatea globală a partidului de a conduce activitatea Frontului Unit în sectorul privat și să intensificăm efectiv activitatea în acest domeniu”; iar secțiunea III.6 prevede: „[t]rebuie să facem în continuare progrese în ceea ce privește construcția partidului în cadrul întreprinderilor private și să permitem celulelor de partid să își îndeplinească rolul în mod eficient, asemenea unei fortărețe, precum și să le permitem membrilor de partid să acționeze în calitate de avangardiști și pionieri”. Astfel, orientările subliniază rolul PCC în cadrul întreprinderilor comerciale și al altor entități din sectorul privat și încearcă să sporească acest rol (41). |
| --- | --- |

(79)

În plus, la 15 septembrie 2020 a fost publicat un document intitulat Orientările Biroului General al Comitetului Central al PCC privind intensificarea activității Frontului Unit în sectorul privat pentru noua eră („orientările”) (40), care a extins și mai mult rolul comitetelor de partid în cadrul întreprinderilor private. Secțiunea II.4 din orientări prevede: „[t]rebuie să sporim capacitatea globală a partidului de a conduce activitatea Frontului Unit în sectorul privat și să intensificăm efectiv activitatea în acest domeniu”; iar secțiunea III.6 prevede: „[t]rebuie să facem în continuare progrese în ceea ce privește construcția partidului în cadrul întreprinderilor private și să permitem celulelor de partid să își îndeplinească rolul în mod eficient, asemenea unei fortărețe, precum și să le permitem membrilor de partid să acționeze în calitate de avangardiști și pionieri”. Astfel, orientările subliniază rolul PCC în cadrul întreprinderilor comerciale și al altor entități din sectorul privat și încearcă să sporească acest rol (41).

40

41

| (80) | Investigația a confirmat faptul că suprapunerile între funcțiile de conducere și funcțiile de membru al PCC/de partid sunt frecvente în sectorul melaminei. Într-adevăr, președinții consiliului de administrație al Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd., Henan Haohua Junhua Co., Ltd., Sichuan Golden Elephant Sincerity Co., Ltd. și Xinjiang Xin Lian Xin Chemical Energy Co., Ltd. sunt, în plus, secretari ai comitetelor de partid în întreprinderile respective. |
| --- | --- |

(80)

Investigația a confirmat faptul că suprapunerile între funcțiile de conducere și funcțiile de membru al PCC/de partid sunt frecvente în sectorul melaminei. Într-adevăr, președinții consiliului de administrație al Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd., Henan Haohua Junhua Co., Ltd., Sichuan Golden Elephant Sincerity Co., Ltd. și Xinjiang Xin Lian Xin Chemical Energy Co., Ltd. sunt, în plus, secretari ai comitetelor de partid în întreprinderile respective.

| (81) | Prezența și intervenția statului pe piețele financiare (a se vedea și secțiunea 3.2.2.1.8 de mai jos), precum și în ceea ce privește aprovizionarea cu materii prime și factori de producție, au un efect suplimentar de distorsionare a pieței (42). Astfel, prezența statului în întreprinderile comerciale, din sectorul melaminei și din alte sectoare (cum ar fi sectorul financiar și cel al factorilor de producție) permite GC să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile. |
| --- | --- |

(81)

Prezența și intervenția statului pe piețele financiare (a se vedea și secțiunea 3.2.2.1.8 de mai jos), precum și în ceea ce privește aprovizionarea cu materii prime și factori de producție, au un efect suplimentar de distorsionare a pieței (42). Astfel, prezența statului în întreprinderile comerciale, din sectorul melaminei și din alte sectoare (cum ar fi sectorul financiar și cel al factorilor de producție) permite GC să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile.

42

3.2.2.1.5.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază: existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă

| (82) | Direcția economiei chineze este determinată într-o mare măsură de un sistem elaborat de planificare care stabilește prioritățile și obiectivele asupra cărora trebuie să se concentreze autoritățile centrale, regionale și locale. Există planuri relevante la toate nivelurile administrative care acoperă practic toate sectoarele economice. Obiectivele stabilite de instrumentele de planificare au caracter obligatoriu, iar autoritățile de la fiecare nivel administrativ monitorizează punerea în aplicare a planurilor de către nivelul inferior corespunzător al administrației. În ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat faptul că resursele sunt direcționate către sectoare desemnate de guvern ca fiind strategice sau importante din punct de vedere politic într-un alt mod, în loc să fie alocate după cum dictează forțele pieței (43). |
| --- | --- |

(82)

Direcția economiei chineze este determinată într-o mare măsură de un sistem elaborat de planificare care stabilește prioritățile și obiectivele asupra cărora trebuie să se concentreze autoritățile centrale, regionale și locale. Există planuri relevante la toate nivelurile administrative care acoperă practic toate sectoarele economice. Obiectivele stabilite de instrumentele de planificare au caracter obligatoriu, iar autoritățile de la fiecare nivel administrativ monitorizează punerea în aplicare a planurilor de către nivelul inferior corespunzător al administrației. În ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat faptul că resursele sunt direcționate către sectoare desemnate de guvern ca fiind strategice sau importante din punct de vedere politic într-un alt mod, în loc să fie alocate după cum dictează forțele pieței (43).

43

| (83) | Autoritățile chineze au adoptat o serie de politici care orientează funcționarea sectorului produsului care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(83)

Autoritățile chineze au adoptat o serie de politici care orientează funcționarea sectorului produsului care face obiectul reexaminării.

| (84) | În primul rând, cel de al 14-lea plan cincinal privind materiile prime (44) subliniază că „dezvoltarea intensivă a parcurilor industriale chimice va fi îmbunătățită în mod semnificativ, dând astfel naștere unui grup de baze industriale petrochimice” (45). Planul îndeamnă, de asemenea, industria să „controleze cu strictețe noua capacitate de producție a ureei”, una dintre componentele principale ale melaminei, precum și „să crească standardele pentru eliminarea capacității de producție învechite și să utilizeze standarde cuprinzătoare pentru a promova retragerea capacității de producție învechite în conformitate cu legile și reglementările” (46). În plus, „toate localitățile trebuie să se familiarizeze mai bine cu acest plan și să includă conținutul principal și proiectele majore aferente în sarcinile lor locale primare. Sectorul petrochimic și chimic, [...] formulează avize specifice de punere în aplicare axându-se pe obiectivele și sarcinile acestui plan și ținând seama de condițiile reale predominante în sectoarele menționate anterior” (47). În plus, cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea ecologică a industriei (48) subliniază că „noile capacități ar trebui să facă obiectul unui control strict în sectoare precum ureea” (49). Acest aspect este în conformitate cu Catalogul de îndrumare privind ajustarea structurală a industriei din 2019 (50), care enumeră instalațiile de producție a ureei printre instalațiile care „trebuie eliminate” și, prin urmare, sunt ținute sub control (51). La nivel de provincie, cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei chimice de înaltă performanță al provinciei Jiangsu (52) subliniază intenția autorităților locale de a „continua să controleze noile capacități de producție în industriile excedentare, cum ar fi rafinarea petrolului, ureea, fosfatul de amoniu, soda caustică, clorura de polivinil, soda calcinată, carbura de calciu și fosforul galben” (53). Cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei chimice al provinciei Shandong (54) prevede „îmbunătățirea valorii adăugate și a rafinării produselor și accelerarea formării unui sistem al industriei chimice pe bază de cărbune cu trei categorii principale: substanțe chimice pe bază de cărbune cu conținut de oxigen, produse chimice intermediare pe bază de cărbune și materiale chimice noi pe bază de cărbune”, precum și „axarea pe dezvoltarea lanțului industrial al substanțelor chimice fine pe bază de cărbune.” (55) |
| --- | --- |

(84)

În primul rând, cel de al 14-lea plan cincinal privind materiile prime (44) subliniază că „dezvoltarea intensivă a parcurilor industriale chimice va fi îmbunătățită în mod semnificativ, dând astfel naștere unui grup de baze industriale petrochimice” (45). Planul îndeamnă, de asemenea, industria să „controleze cu strictețe noua capacitate de producție a ureei”, una dintre componentele principale ale melaminei, precum și „să crească standardele pentru eliminarea capacității de producție învechite și să utilizeze standarde cuprinzătoare pentru a promova retragerea capacității de producție învechite în conformitate cu legile și reglementările” (46). În plus, „toate localitățile trebuie să se familiarizeze mai bine cu acest plan și să includă conținutul principal și proiectele majore aferente în sarcinile lor locale primare. Sectorul petrochimic și chimic, [...] formulează avize specifice de punere în aplicare axându-se pe obiectivele și sarcinile acestui plan și ținând seama de condițiile reale predominante în sectoarele menționate anterior” (47). În plus, cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea ecologică a industriei (48) subliniază că „noile capacități ar trebui să facă obiectul unui control strict în sectoare precum ureea” (49). Acest aspect este în conformitate cu Catalogul de îndrumare privind ajustarea structurală a industriei din 2019 (50), care enumeră instalațiile de producție a ureei printre instalațiile care „trebuie eliminate” și, prin urmare, sunt ținute sub control (51). La nivel de provincie, cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei chimice de înaltă performanță al provinciei Jiangsu (52) subliniază intenția autorităților locale de a „continua să controleze noile capacități de producție în industriile excedentare, cum ar fi rafinarea petrolului, ureea, fosfatul de amoniu, soda caustică, clorura de polivinil, soda calcinată, carbura de calciu și fosforul galben” (53). Cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei chimice al provinciei Shandong (54) prevede „îmbunătățirea valorii adăugate și a rafinării produselor și accelerarea formării unui sistem al industriei chimice pe bază de cărbune cu trei categorii principale: substanțe chimice pe bază de cărbune cu conținut de oxigen, produse chimice intermediare pe bază de cărbune și materiale chimice noi pe bază de cărbune”, precum și „axarea pe dezvoltarea lanțului industrial al substanțelor chimice fine pe bază de cărbune.” (55)

44

45

46

47

48

49

50

51

52

53

54

55

| (85) | În plus, Avizul orientativ privind promovarea dezvoltării de înaltă calitate a industriilor petrochimice și chimice în cadrul celui de al 14-lea plan cincinal (56) cuantifică alți parametri ai dezvoltării planificate a sectorului: „Până în 2025, industria petrochimică și chimică va forma, în esență, un model de dezvoltare de înaltă calitate, cu capacități puternice de inovare autohtonă, o organizare structurală rezonabilă, o dezvoltare ecologică, sigură și cu emisii puține de dioxid de carbon. De asemenea, ele vor îmbunătăți considerabil capacitățile de asigurare a unor produse de calitate superioară, vor spori în mod semnificativ competitivitatea de bază și vor lua măsuri ferme în direcția unei autonomii și îmbunătățiri la nivel înalt” (57), precum și o serie de obiective pentru sectorul chimic: „[n]ivelul de concentrare a producției de substanțe chimice în vrac va crește și mai mult, iar rata de utilizare a capacității va ajunge la peste 80 % [...] aproximativ 70 de parcuri industriale chimice cu avantaje competitive vor fi înființate” (58). În plus, el subliniază necesitatea în ceea ce privește: „consolidarea coordonării politicilor fiscale, financiare, regionale, de investiții, de import și export, în domeniul energiei, mediului, al prețurilor și a altor politici cu politicile industriale”, precum și „[a]dmiterea pe deplin a rolului platformei naționale de cooperare comună între industrie și sectorul finanțării și promovarea legăturilor dintre bănci și întreprinderi și a cooperării dintre industrie și sectorul finanțării” (59). |
| --- | --- |

(85)

În plus, Avizul orientativ privind promovarea dezvoltării de înaltă calitate a industriilor petrochimice și chimice în cadrul celui de al 14-lea plan cincinal (56) cuantifică alți parametri ai dezvoltării planificate a sectorului: „Până în 2025, industria petrochimică și chimică va forma, în esență, un model de dezvoltare de înaltă calitate, cu capacități puternice de inovare autohtonă, o organizare structurală rezonabilă, o dezvoltare ecologică, sigură și cu emisii puține de dioxid de carbon. De asemenea, ele vor îmbunătăți considerabil capacitățile de asigurare a unor produse de calitate superioară, vor spori în mod semnificativ competitivitatea de bază și vor lua măsuri ferme în direcția unei autonomii și îmbunătățiri la nivel înalt” (57), precum și o serie de obiective pentru sectorul chimic: „[n]ivelul de concentrare a producției de substanțe chimice în vrac va crește și mai mult, iar rata de utilizare a capacității va ajunge la peste 80 % [...] aproximativ 70 de parcuri industriale chimice cu avantaje competitive vor fi înființate” (58). În plus, el subliniază necesitatea în ceea ce privește: „consolidarea coordonării politicilor fiscale, financiare, regionale, de investiții, de import și export, în domeniul energiei, mediului, al prețurilor și a altor politici cu politicile industriale”, precum și „[a]dmiterea pe deplin a rolului platformei naționale de cooperare comună între industrie și sectorul finanțării și promovarea legăturilor dintre bănci și întreprinderi și a cooperării dintre industrie și sectorul finanțării” (59).

56

57

58

59

| (86) | Comunicarea Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă privind îndeplinirea atribuțiilor în ceea ce privește semnarea și executarea contractelor pe termen mediu și lung în domeniul cărbunelui în 2021 (60) prevede, de asemenea, obligația actorilor relevanți de pe piață: „de a consolida dezvoltarea autodisciplinei în sectorul industrial. Toate asociațiile industriale relevante ar trebui să ghideze întreprinderile în ceea ce privește consolidarea autodisciplinei, să pună în aplicare cerințele prevăzute în contractele pe termen mediu și lung și nu pot semna contracte neloiale profitând de situația cererii și a ofertei de pe piață și de poziția dominantă a industriei. Întreprinderile de mari dimensiuni ar trebui să joace un rol exemplar și să își reglementeze în mod conștient deciziile de semnare a contractelor” (61). Prin acestea, dar și prin alte mijloace, GC conduce și controlează practic fiecare aspect al dezvoltării și al funcționării sectorului, precum și factorii de producție din amonte. |
| --- | --- |

(86)

Comunicarea Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă privind îndeplinirea atribuțiilor în ceea ce privește semnarea și executarea contractelor pe termen mediu și lung în domeniul cărbunelui în 2021 (60) prevede, de asemenea, obligația actorilor relevanți de pe piață: „de a consolida dezvoltarea autodisciplinei în sectorul industrial. Toate asociațiile industriale relevante ar trebui să ghideze întreprinderile în ceea ce privește consolidarea autodisciplinei, să pună în aplicare cerințele prevăzute în contractele pe termen mediu și lung și nu pot semna contracte neloiale profitând de situația cererii și a ofertei de pe piață și de poziția dominantă a industriei. Întreprinderile de mari dimensiuni ar trebui să joace un rol exemplar și să își reglementeze în mod conștient deciziile de semnare a contractelor” (61). Prin acestea, dar și prin alte mijloace, GC conduce și controlează practic fiecare aspect al dezvoltării și al funcționării sectorului, precum și factorii de producție din amonte.

60

61

| (87) | În concluzie, GC a luat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele de politică publică în ceea ce privește sectorul melaminei. Astfel de măsuri împiedică forțele de pe piață să funcționeze în mod liber. |
| --- | --- |

(87)

În concluzie, GC a luat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele de politică publică în ceea ce privește sectorul melaminei. Astfel de măsuri împiedică forțele de pe piață să funcționeze în mod liber.

3.2.2.1.6.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază: lipsa aplicării, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, întreprinderile comerciale sau proprietatea

| (88) | Conform informațiilor din dosar, sistemul chinez de declarare a falimentului este inadecvat pentru îndeplinirea principalelor sale obiective, cum ar fi acela de a stinge în mod echitabil creanțele și datoriile și de a proteja drepturile și interesele legale ale creditorilor și debitorilor. Acest aspect pare să fie determinat de faptul că, deși legislația chineză în materie de faliment se bazează, în mod oficial, pe principii similare celor aplicate în legislațiile corespunzătoare din alte țări decât RPC, sistemul chinez este caracterizat de o aplicare sistematic insuficientă. Este de notorietate că numărul falimentelor rămâne mic în raport cu dimensiunea economiei țării, nu în ultimul rând deoarece procedura de insolvență suferă de o serie de deficiențe, care acționează efectiv ca un factor de descurajare a declarării falimentului. În plus, rolul statului în procedurile de insolvență rămâne puternic și activ, având adesea o influență directă asupra rezultatului procedurilor (62). |
| --- | --- |

(88)

Conform informațiilor din dosar, sistemul chinez de declarare a falimentului este inadecvat pentru îndeplinirea principalelor sale obiective, cum ar fi acela de a stinge în mod echitabil creanțele și datoriile și de a proteja drepturile și interesele legale ale creditorilor și debitorilor. Acest aspect pare să fie determinat de faptul că, deși legislația chineză în materie de faliment se bazează, în mod oficial, pe principii similare celor aplicate în legislațiile corespunzătoare din alte țări decât RPC, sistemul chinez este caracterizat de o aplicare sistematic insuficientă. Este de notorietate că numărul falimentelor rămâne mic în raport cu dimensiunea economiei țării, nu în ultimul rând deoarece procedura de insolvență suferă de o serie de deficiențe, care acționează efectiv ca un factor de descurajare a declarării falimentului. În plus, rolul statului în procedurile de insolvență rămâne puternic și activ, având adesea o influență directă asupra rezultatului procedurilor (62).

62

| (89) | În plus, deficiențele sistemului drepturilor de proprietate sunt evidente îndeosebi în ceea ce privește dreptul de proprietate asupra terenurilor și drepturile de folosință asupra terenurilor în RPC (63). Toate terenurile sunt deținute de stat (terenuri rurale deținute în mod colectiv și terenuri urbane aflate în proprietatea statului), iar alocarea acestora rămâne exclusiv la latitudinea statului. Există dispoziții legale care vizează atribuirea drepturilor de utilizare a terenurilor într-un mod transparent și la prețul pieței, de exemplu prin introducerea procedurilor de licitație. Totuși, cu regularitate, aceste dispoziții nu sunt respectate, anumiți cumpărători obținându-și terenurile gratuit sau sub prețul pieței (64). În plus, atunci când alocă terenuri, autoritățile urmăresc deseori anumite obiective politice, inclusiv punerea în aplicare a planurilor economice (65). |
| --- | --- |

(89)

În plus, deficiențele sistemului drepturilor de proprietate sunt evidente îndeosebi în ceea ce privește dreptul de proprietate asupra terenurilor și drepturile de folosință asupra terenurilor în RPC (63). Toate terenurile sunt deținute de stat (terenuri rurale deținute în mod colectiv și terenuri urbane aflate în proprietatea statului), iar alocarea acestora rămâne exclusiv la latitudinea statului. Există dispoziții legale care vizează atribuirea drepturilor de utilizare a terenurilor într-un mod transparent și la prețul pieței, de exemplu prin introducerea procedurilor de licitație. Totuși, cu regularitate, aceste dispoziții nu sunt respectate, anumiți cumpărători obținându-și terenurile gratuit sau sub prețul pieței (64). În plus, atunci când alocă terenuri, autoritățile urmăresc deseori anumite obiective politice, inclusiv punerea în aplicare a planurilor economice (65).

63

64

65

| (90) | La fel ca alte sectoare din economia chineză, producătorii produsului care face obiectul reexaminării se supun normelor obișnuite prevăzute de legislația chineză privind falimentul, întreprinderile comerciale și proprietatea. Acest aspect are ca efect faptul că și aceste întreprinderi sunt supuse distorsiunilor descendente care rezultă din aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul și proprietatea. Aceste considerații, pe baza dovezilor disponibile, par să fie pe deplin aplicabile inclusiv în sectorul melaminei. Prezenta investigație nu a dezvăluit nimic care să pună la îndoială aceste constatări. |
| --- | --- |

(90)

La fel ca alte sectoare din economia chineză, producătorii produsului care face obiectul reexaminării se supun normelor obișnuite prevăzute de legislația chineză privind falimentul, întreprinderile comerciale și proprietatea. Acest aspect are ca efect faptul că și aceste întreprinderi sunt supuse distorsiunilor descendente care rezultă din aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul și proprietatea. Aceste considerații, pe baza dovezilor disponibile, par să fie pe deplin aplicabile inclusiv în sectorul melaminei. Prezenta investigație nu a dezvăluit nimic care să pună la îndoială aceste constatări.

| (91) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că există o aplicare discriminatorie sau o asigurare inadecvată a respectării legislației în materie de faliment și proprietate în sectorul produsului care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(91)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că există o aplicare discriminatorie sau o asigurare inadecvată a respectării legislației în materie de faliment și proprietate în sectorul produsului care face obiectul reexaminării.

3.2.2.1.7.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază: distorsionarea costurilor salariale

| (92) | Un sistem de salarizare bazată pe piață nu se poate dezvolta pe deplin în RPC, deoarece lucrătorii și angajatorii sunt împiedicați să își exercite drepturile la organizare colectivă. RPC nu a ratificat o serie de convenții de bază ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în special cele privind libertatea de asociere și negocierea colectivă (66). Conform legislației naționale, este activă o singură organizație sindicală. Această organizație nu este, totuși, independentă de autoritățile statului, iar implicarea sa în negocierile colective și în protecția drepturilor lucrătorilor rămâne rudimentară (67). În plus, mobilitatea forței de muncă din China este restricționată de sistemul de înregistrare a gospodăriilor, care limitează accesul la întreaga gamă de asigurări sociale și de alte beneficii pentru rezidenții locali dintr-o anumită zonă administrativă. Aceasta are, în mod obișnuit, drept consecință faptul că lucrătorii care nu sunt în posesia înregistrării domiciliului local se găsesc într-o situație vulnerabilă de muncă și primesc venituri mai mici decât titularii înregistrării domiciliului (68). Aceste constatări indică o distorsionare a costurilor salariale în RPC. |
| --- | --- |

(92)

Un sistem de salarizare bazată pe piață nu se poate dezvolta pe deplin în RPC, deoarece lucrătorii și angajatorii sunt împiedicați să își exercite drepturile la organizare colectivă. RPC nu a ratificat o serie de convenții de bază ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în special cele privind libertatea de asociere și negocierea colectivă (66). Conform legislației naționale, este activă o singură organizație sindicală. Această organizație nu este, totuși, independentă de autoritățile statului, iar implicarea sa în negocierile colective și în protecția drepturilor lucrătorilor rămâne rudimentară (67). În plus, mobilitatea forței de muncă din China este restricționată de sistemul de înregistrare a gospodăriilor, care limitează accesul la întreaga gamă de asigurări sociale și de alte beneficii pentru rezidenții locali dintr-o anumită zonă administrativă. Aceasta are, în mod obișnuit, drept consecință faptul că lucrătorii care nu sunt în posesia înregistrării domiciliului local se găsesc într-o situație vulnerabilă de muncă și primesc venituri mai mici decât titularii înregistrării domiciliului (68). Aceste constatări indică o distorsionare a costurilor salariale în RPC.

66

67

68

| (93) | Nu a fost prezentată nicio dovadă care să arate că sectorul melaminei nu ar fi supus sistemului chinez de drept al muncii descris mai sus. Prin urmare, sectorul este afectat de distorsiunile costurilor salariale atât direct (în contextul fabricării produsului în cauză sau a materiei prime utilizate în producția acestuia), cât și indirect (în contextul accesului la capital sau la factorii de producție ai întreprinderilor care sunt supuse aceluiași sistem de muncă în RPC). |
| --- | --- |

(93)

Nu a fost prezentată nicio dovadă care să arate că sectorul melaminei nu ar fi supus sistemului chinez de drept al muncii descris mai sus. Prin urmare, sectorul este afectat de distorsiunile costurilor salariale atât direct (în contextul fabricării produsului în cauză sau a materiei prime utilizate în producția acestuia), cât și indirect (în contextul accesului la capital sau la factorii de producție ai întreprinderilor care sunt supuse aceluiași sistem de muncă în RPC).

3.2.2.1.8.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază: accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat

| (94) | Accesul la capital al întreprinderilor din RPC este afectat de diverse distorsiuni. |
| --- | --- |

(94)

Accesul la capital al întreprinderilor din RPC este afectat de diverse distorsiuni.

| (95) | În primul rând, sistemul financiar chinez este caracterizat de poziția puternică a băncilor deținute de stat (69), care, atunci când acordă acces la finanțare, iau în considerare alte criterii decât viabilitatea economică a unui proiect. În mod similar cu IDS-urile nefinanciare, băncile rămân legate de stat nu numai prin situația proprietății, ci și prin relații personale (directorii executivi ai instituțiilor financiare mari de stat sunt, în ultimă instanță, numiți de PCC) (70) și, tot ca în cazul IDS-urilor nefinanciare, băncile aplică în mod regulat politici publice elaborate de guvern. În acest sens, băncile respectă o obligație legală explicită de a-și desfășura activitatea în conformitate cu necesitățile dezvoltării economice și sociale naționale și sub îndrumarea politicilor industriale ale statului (71). Această situație este amplificată de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (72). |
| --- | --- |

(95)

În primul rând, sistemul financiar chinez este caracterizat de poziția puternică a băncilor deținute de stat (69), care, atunci când acordă acces la finanțare, iau în considerare alte criterii decât viabilitatea economică a unui proiect. În mod similar cu IDS-urile nefinanciare, băncile rămân legate de stat nu numai prin situația proprietății, ci și prin relații personale (directorii executivi ai instituțiilor financiare mari de stat sunt, în ultimă instanță, numiți de PCC) (70) și, tot ca în cazul IDS-urilor nefinanciare, băncile aplică în mod regulat politici publice elaborate de guvern. În acest sens, băncile respectă o obligație legală explicită de a-și desfășura activitatea în conformitate cu necesitățile dezvoltării economice și sociale naționale și sub îndrumarea politicilor industriale ale statului (71). Această situație este amplificată de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (72).

69

70

71

72

| (96) | Deși se recunoaște faptul că diverse dispoziții legale se referă la necesitatea de a respecta comportamentul bancar obișnuit și normele prudențiale – cum ar fi necesitatea de a examina bonitatea debitorului – un volum copleșitor de dovezi, inclusiv constatările efectuate în cadrul investigațiilor în materie de apărare comercială, sugerează că aceste dispoziții joacă doar un rol secundar în aplicarea diferitelor instrumente juridice. |
| --- | --- |

(96)

Deși se recunoaște faptul că diverse dispoziții legale se referă la necesitatea de a respecta comportamentul bancar obișnuit și normele prudențiale – cum ar fi necesitatea de a examina bonitatea debitorului – un volum copleșitor de dovezi, inclusiv constatările efectuate în cadrul investigațiilor în materie de apărare comercială, sugerează că aceste dispoziții joacă doar un rol secundar în aplicarea diferitelor instrumente juridice.

| (97) | De exemplu, GC a clarificat faptul că chiar și deciziile din sectorul bancar comercial privat trebuie să fie supravegheate de către PCC și să rămână în conformitate cu politicile naționale. Unul dintre cele trei obiective generale ale statului în legătură cu guvernanța bancară este în prezent consolidarea autorității partidului în sectorul bancar și al asigurărilor, inclusiv în legătură cu aspectele operaționale și de gestionare (73). În plus, criteriile de evaluare a performanței băncilor comerciale trebuie să ia în considerare, în prezent, în mod specific felul în care entitățile „deservesc obiectivele naționale de dezvoltare și economia reală” și, în special, felul în care acestea „deservesc industriile strategice și emergente (74)”. |
| --- | --- |

(97)

De exemplu, GC a clarificat faptul că chiar și deciziile din sectorul bancar comercial privat trebuie să fie supravegheate de către PCC și să rămână în conformitate cu politicile naționale. Unul dintre cele trei obiective generale ale statului în legătură cu guvernanța bancară este în prezent consolidarea autorității partidului în sectorul bancar și al asigurărilor, inclusiv în legătură cu aspectele operaționale și de gestionare (73). În plus, criteriile de evaluare a performanței băncilor comerciale trebuie să ia în considerare, în prezent, în mod specific felul în care entitățile „deservesc obiectivele naționale de dezvoltare și economia reală” și, în special, felul în care acestea „deservesc industriile strategice și emergente (74)”.

73

74

| (98) | În plus, calificativele acordate obligațiunilor și creditelor sunt adesea distorsionate din mai multe motive, inclusiv din cauza faptului că evaluarea riscurilor este influențată de importanța strategică a întreprinderii în cauză pentru GC și de soliditatea oricărei garanții implicite din partea guvernului. Estimările sugerează în mod clar că ratingurile de credit din China corespund în mod sistematic unor ratinguri internaționale inferioare (75). |
| --- | --- |

(98)

În plus, calificativele acordate obligațiunilor și creditelor sunt adesea distorsionate din mai multe motive, inclusiv din cauza faptului că evaluarea riscurilor este influențată de importanța strategică a întreprinderii în cauză pentru GC și de soliditatea oricărei garanții implicite din partea guvernului. Estimările sugerează în mod clar că ratingurile de credit din China corespund în mod sistematic unor ratinguri internaționale inferioare (75).

75

| (99) | Această situație este amplificată de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (76). În consecință, există o favorizare a împrumuturilor acordate IDS-urilor, întreprinderilor private mari care beneficiază de relații la nivel înalt și întreprinderilor din sectoare industriale esențiale, ceea ce implică faptul că disponibilitatea și costul capitalului nu sunt egale pentru toți actorii de pe piață. |
| --- | --- |

(99)

Această situație este amplificată de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (76). În consecință, există o favorizare a împrumuturilor acordate IDS-urilor, întreprinderilor private mari care beneficiază de relații la nivel înalt și întreprinderilor din sectoare industriale esențiale, ceea ce implică faptul că disponibilitatea și costul capitalului nu sunt egale pentru toți actorii de pe piață.

76

| (100) | În al doilea rând, costurile îndatorării au fost menținute în mod artificial la un nivel mic pentru a stimula creșterea investițiilor. Aceasta a condus la utilizarea excesivă a investițiilor de capital cu un randament tot mai mic al investițiilor. Acest fapt este ilustrat de recenta creștere a gradului de îndatorare a întreprinderilor din sectorul de stat, în pofida unei scăderi accentuate a profitabilității, ceea ce sugerează că mecanismele utilizate în sistemul bancar nu corespund unor răspunsuri comerciale normale. |
| --- | --- |

(100)

În al doilea rând, costurile îndatorării au fost menținute în mod artificial la un nivel mic pentru a stimula creșterea investițiilor. Aceasta a condus la utilizarea excesivă a investițiilor de capital cu un randament tot mai mic al investițiilor. Acest fapt este ilustrat de recenta creștere a gradului de îndatorare a întreprinderilor din sectorul de stat, în pofida unei scăderi accentuate a profitabilității, ceea ce sugerează că mecanismele utilizate în sistemul bancar nu corespund unor răspunsuri comerciale normale.

| (101) | În al treilea rând, deși rata nominală a dobânzii a fost liberalizată în octombrie 2015, semnalele de preț continuă să nu fie rezultatul forțelor de pe piața liberă, ci sunt influențate de distorsiunile induse de guvern. Cota creditării la rata dobânzii de referință sau sub această rată continua să reprezinte cel puțin o treime din totalul creditării la sfârșitul anului 2018 (77). Mass-media oficială din RPC a raportat recent faptul că PCC a solicitat „orientarea ratei dobânzii pe piața de creditare în sens descendent” (78). Ratele dobânzilor menținute în mod artificial la niveluri mici au ca rezultat stabilirea unor prețuri prea mici și, prin urmare, utilizarea excesivă a capitalului. |
| --- | --- |

(101)

În al treilea rând, deși rata nominală a dobânzii a fost liberalizată în octombrie 2015, semnalele de preț continuă să nu fie rezultatul forțelor de pe piața liberă, ci sunt influențate de distorsiunile induse de guvern. Cota creditării la rata dobânzii de referință sau sub această rată continua să reprezinte cel puțin o treime din totalul creditării la sfârșitul anului 2018 (77). Mass-media oficială din RPC a raportat recent faptul că PCC a solicitat „orientarea ratei dobânzii pe piața de creditare în sens descendent” (78). Ratele dobânzilor menținute în mod artificial la niveluri mici au ca rezultat stabilirea unor prețuri prea mici și, prin urmare, utilizarea excesivă a capitalului.

77

78

| (102) | Creșterea generală a creditării în RPC indică o scădere a eficienței alocării capitalului, fără niciun semn de înăsprire a condițiilor de creditare care ar fi de așteptat într-un mediu de piață nedistorsionat. Prin urmare, creditele neperformante au crescut rapid, GC optând de mai multe ori fie să evite intrarea în incapacitate de plată, creând astfel așa-numitele întreprinderi „zombi”, fie să transfere dreptul de proprietate asupra datoriei (de exemplu, prin fuziuni sau prin convertirea creanțelor în acțiuni), fără a elimina neapărat problema generală a îndatorării sau fără a aborda cauzele profunde ale acesteia. |
| --- | --- |

(102)

Creșterea generală a creditării în RPC indică o scădere a eficienței alocării capitalului, fără niciun semn de înăsprire a condițiilor de creditare care ar fi de așteptat într-un mediu de piață nedistorsionat. Prin urmare, creditele neperformante au crescut rapid, GC optând de mai multe ori fie să evite intrarea în incapacitate de plată, creând astfel așa-numitele întreprinderi „zombi”, fie să transfere dreptul de proprietate asupra datoriei (de exemplu, prin fuziuni sau prin convertirea creanțelor în acțiuni), fără a elimina neapărat problema generală a îndatorării sau fără a aborda cauzele profunde ale acesteia.

| (103) | În esență, în pofida măsurilor recente de liberalizare a pieței, sistemul de credite pentru întreprinderi din RPC este afectat de distorsiuni semnificative rezultate din rolul omniprezent și continuu al statului pe piețele de capital. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor de piață la toate nivelurile. |
| --- | --- |

(103)

În esență, în pofida măsurilor recente de liberalizare a pieței, sistemul de credite pentru întreprinderi din RPC este afectat de distorsiuni semnificative rezultate din rolul omniprezent și continuu al statului pe piețele de capital. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor de piață la toate nivelurile.

| (104) | În cadrul prezentei investigații, nu a fost prezentată nicio dovadă care să demonstreze că sectorul produsului care face obiectul reexaminării nu este afectat de intervenția statului în sistemul financiar în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor de piață la toate nivelurile. |
| --- | --- |

(104)

În cadrul prezentei investigații, nu a fost prezentată nicio dovadă care să demonstreze că sectorul produsului care face obiectul reexaminării nu este afectat de intervenția statului în sistemul financiar în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor de piață la toate nivelurile.

3.2.2.1.9.   Natura sistemică a distorsiunilor menționate

| (105) | Comisia a remarcat faptul că distorsiunile descrise în raport sunt caracteristice pentru economia chineză. Dovezile disponibile atestă că faptele și caracteristicile sistemului chinez, descrise în secțiunile 3.2.2.1.2-3.2.2.1.5 de mai sus, precum și în partea I a raportului, se aplică în întreaga țară și în toate sectoarele economiei. Aceleași aspecte sunt valabile și pentru descrierea factorilor de producție menționați în secțiunile 3.2.2.1.6-3.2.2.1.8 și în partea II a raportului. |
| --- | --- |

(105)

Comisia a remarcat faptul că distorsiunile descrise în raport sunt caracteristice pentru economia chineză. Dovezile disponibile atestă că faptele și caracteristicile sistemului chinez, descrise în secțiunile 3.2.2.1.2-3.2.2.1.5 de mai sus, precum și în partea I a raportului, se aplică în întreaga țară și în toate sectoarele economiei. Aceleași aspecte sunt valabile și pentru descrierea factorilor de producție menționați în secțiunile 3.2.2.1.6-3.2.2.1.8 și în partea II a raportului.

| (106) | Comisia reamintește că, pentru a fabrica produsul care face obiectul reexaminării, sunt necesari anumiți factori de producție. Atunci când producătorii de melamină cumpără/contractează acești factori de producție, prețurile pe care le plătesc (și care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt expuse, în mod evident, acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează o forță de muncă supusă distorsiunilor. Ei pot împrumuta fonduri care sunt supuse distorsiunilor care afectează sectorul financiar/alocarea de capital. În plus, ei fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele. |
| --- | --- |

(106)

Comisia reamintește că, pentru a fabrica produsul care face obiectul reexaminării, sunt necesari anumiți factori de producție. Atunci când producătorii de melamină cumpără/contractează acești factori de producție, prețurile pe care le plătesc (și care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt expuse, în mod evident, acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează o forță de muncă supusă distorsiunilor. Ei pot împrumuta fonduri care sunt supuse distorsiunilor care afectează sectorul financiar/alocarea de capital. În plus, ei fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele.

| (107) | În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare ale produsului care face obiectul reexaminării pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile factorilor de producție (inclusiv cele aferente materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile I și II ale raportului. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, terenuri, forță de muncă, energie și materii prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție care a fost produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție, este expus unor distorsiuni semnificative. Aceleași aspecte sunt valabile și pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe. Nici GC, nici producătorii-exportatori nu au prezentat dovezi sau argumente contrare în cadrul prezentei investigații. |
| --- | --- |

(107)

În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare ale produsului care face obiectul reexaminării pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile factorilor de producție (inclusiv cele aferente materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile I și II ale raportului. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, terenuri, forță de muncă, energie și materii prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție care a fost produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție, este expus unor distorsiuni semnificative. Aceleași aspecte sunt valabile și pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe. Nici GC, nici producătorii-exportatori nu au prezentat dovezi sau argumente contrare în cadrul prezentei investigații.

| (108) | Comisia a primit observații din partea CCCMC, reprezentând trei producători chinezi de melamină Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemicals Co., Ltd., Shandong Holitech Chemical Industry Co., Ltd. și Henan Junhua Development Ltd (79). |
| --- | --- |

(108)

Comisia a primit observații din partea CCCMC, reprezentând trei producători chinezi de melamină Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemicals Co., Ltd., Shandong Holitech Chemical Industry Co., Ltd. și Henan Junhua Development Ltd (79).

79

| (109) | În primul rând, CCCME a susținut că articolul 2.2 din Acordul antidumping al OMC („Acordul privind PAD”) nu recunoaște conceptul de distorsiuni semnificative. În plus, chiar dacă conceptul de distorsiuni semnificative ar intra sub incidența articolului 2.2 din Acordul privind PAD, ceea ce nu este cazul în opinia CCCMC, calculul UE al valorii normale construite ar trebui să fie în conformitate și cu articolul 2.2.1.1 din Acordul privind PAD și cu interpretarea acestuia de către organul de apel, furnizată în cauza UE – Biomotorină (Argentina) (DS473). În consecință, construirea valorii normale ar fi permisă, potrivit CCCMC, numai în situațiile în care nu există vânzări ale produsului similar în cadrul „operațiunilor comerciale normale” sau într-o „situație de piață specifică”. Prin urmare, presupusele distorsiuni semnificative din țara exportatoare ar trebui să se încadreze într-una dintre aceste categorii pentru a permite Comisiei să efectueze reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. Acesta nu este cazul în opinia CCCMC, întrucât metodologia aplicabilă în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază permite construirea valorii normale în baza constatării unor distorsiuni semnificative, mai degrabă decât în conformitate cu conceptele prevăzute la articolul 2.2 din Acordul privind PAD. În plus, CCCMC a susținut că nu există niciun articol în Acordul privind PAD care să permită utilizarea, în scopul stabilirii valorii normale, a datelor dintr-o țară terță care nu reflectă în mod adecvat prețurile sau nivelul costurilor din țara de origine. Valoarea normală în investigațiile antidumping trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor de vânzare sau a costurilor întreprinderilor din țara de origine sau cel puțin să se bazeze pe prețuri sau costuri care pot reflecta nivelul prețurilor sau al costurilor din țara de origine. În acest sens, CCCMC a subliniat, în special, raportul grupului special al OMC în cauza UE – Metodologii de ajustare a costurilor II (Rusia) (DS494) ca exemplu de contestare cu succes în justiție a compatibilității cu normele OMC a metodologiei utilizate în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. În lumina celor de mai sus, CCCME a considerat că articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază nu este conform cu Acordul privind PAD și nu ar trebui să fie aplicat în acest caz. |
| --- | --- |

(109)

În primul rând, CCCME a susținut că articolul 2.2 din Acordul antidumping al OMC („Acordul privind PAD”) nu recunoaște conceptul de distorsiuni semnificative. În plus, chiar dacă conceptul de distorsiuni semnificative ar intra sub incidența articolului 2.2 din Acordul privind PAD, ceea ce nu este cazul în opinia CCCMC, calculul UE al valorii normale construite ar trebui să fie în conformitate și cu articolul 2.2.1.1 din Acordul privind PAD și cu interpretarea acestuia de către organul de apel, furnizată în cauza UE – Biomotorină (Argentina) (DS473). În consecință, construirea valorii normale ar fi permisă, potrivit CCCMC, numai în situațiile în care nu există vânzări ale produsului similar în cadrul „operațiunilor comerciale normale” sau într-o „situație de piață specifică”. Prin urmare, presupusele distorsiuni semnificative din țara exportatoare ar trebui să se încadreze într-una dintre aceste categorii pentru a permite Comisiei să efectueze reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. Acesta nu este cazul în opinia CCCMC, întrucât metodologia aplicabilă în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază permite construirea valorii normale în baza constatării unor distorsiuni semnificative, mai degrabă decât în conformitate cu conceptele prevăzute la articolul 2.2 din Acordul privind PAD. În plus, CCCMC a susținut că nu există niciun articol în Acordul privind PAD care să permită utilizarea, în scopul stabilirii valorii normale, a datelor dintr-o țară terță care nu reflectă în mod adecvat prețurile sau nivelul costurilor din țara de origine. Valoarea normală în investigațiile antidumping trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor de vânzare sau a costurilor întreprinderilor din țara de origine sau cel puțin să se bazeze pe prețuri sau costuri care pot reflecta nivelul prețurilor sau al costurilor din țara de origine. În acest sens, CCCMC a subliniat, în special, raportul grupului special al OMC în cauza UE – Metodologii de ajustare a costurilor II (Rusia) (DS494) ca exemplu de contestare cu succes în justiție a compatibilității cu normele OMC a metodologiei utilizate în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. În lumina celor de mai sus, CCCME a considerat că articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază nu este conform cu Acordul privind PAD și nu ar trebui să fie aplicat în acest caz.

UE – Biomotorină (Argentina)

UE – Metodologii de ajustare a costurilor II (Rusia)

| (110) | În ceea ce privește argumentele CCCMC privind compatibilitatea cu normele OMC a metodologiei aplicabile în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, Comisia consideră că dispozițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) sunt pe deplin compatibile cu obligațiile Uniunii Europene în baza normelor OMC și cu jurisprudența citată de CCCMC. De la bun început, Comisia constată că existența unor distorsiuni semnificative face ca prețurile și costurile din țara exportatoare să fie inadecvate pentru construirea valorii normale. În aceste condiții, articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază prevede construirea costurilor de producție și de vânzare pe baza unor prețuri sau valori de referință nedistorsionate, inclusiv cele dintr-o țară reprezentativă adecvată cu un nivel de dezvoltare asemănător celui din țara exportatoare. În plus, raportul OMC în cauza UE – Biomotorină nu a vizat aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, ci a unei dispoziții specifice de la articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. În orice caz, legislația OMC, astfel cum a fost interpretată de organul de apel în cauza UE – Biomotorină, permite utilizarea datelor dintr-o țară terță, ajustate în mod corespunzător, atunci când o astfel de ajustare este necesară și justificată. În plus, în ceea ce privește litigiul UE – Metodologii de ajustare a costurilor II, raportul grupului special a considerat în mod specific că dispozițiile articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază sunt în afara domeniului de aplicare al litigiului. Totodată, Comisia reamintește că atât UE, cât și Federația Rusă, au contestat constatările grupului special, care nu sunt definitive și, în consecință, în conformitate cu jurisprudența consacrată a OMC, nu au niciun statut juridic în cadrul sistemului OMC, deoarece nu au fost aprobate de Organul de soluționare a litigiilor printr-o decizie a membrilor OMC. În consecință, argumentele CCCMC nu au putut fi acceptate. |
| --- | --- |

(110)

În ceea ce privește argumentele CCCMC privind compatibilitatea cu normele OMC a metodologiei aplicabile în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, Comisia consideră că dispozițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) sunt pe deplin compatibile cu obligațiile Uniunii Europene în baza normelor OMC și cu jurisprudența citată de CCCMC. De la bun început, Comisia constată că existența unor distorsiuni semnificative face ca prețurile și costurile din țara exportatoare să fie inadecvate pentru construirea valorii normale. În aceste condiții, articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază prevede construirea costurilor de producție și de vânzare pe baza unor prețuri sau valori de referință nedistorsionate, inclusiv cele dintr-o țară reprezentativă adecvată cu un nivel de dezvoltare asemănător celui din țara exportatoare. În plus, raportul OMC în cauza UE – Biomotorină nu a vizat aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, ci a unei dispoziții specifice de la articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. În orice caz, legislația OMC, astfel cum a fost interpretată de organul de apel în cauza UE – Biomotorină, permite utilizarea datelor dintr-o țară terță, ajustate în mod corespunzător, atunci când o astfel de ajustare este necesară și justificată. În plus, în ceea ce privește litigiul UE – Metodologii de ajustare a costurilor II, raportul grupului special a considerat în mod specific că dispozițiile articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază sunt în afara domeniului de aplicare al litigiului. Totodată, Comisia reamintește că atât UE, cât și Federația Rusă, au contestat constatările grupului special, care nu sunt definitive și, în consecință, în conformitate cu jurisprudența consacrată a OMC, nu au niciun statut juridic în cadrul sistemului OMC, deoarece nu au fost aprobate de Organul de soluționare a litigiilor printr-o decizie a membrilor OMC. În consecință, argumentele CCCMC nu au putut fi acceptate.

| (111) | În al doilea rând, în ceea ce privește dovezile care demonstrează existența unor distorsiuni semnificative, CCCMC a susținut că solicitanții au furnizat dovezi inadecvate pentru a justifica orice constatare a unor „distorsiuni semnificative” în industria melaminei din China și că analiza proprie a Comisiei în cursul investigației ar necesita, prin urmare, o justificare sporită, nu în ultimul rând pentru a completa presupusele distorsiuni din partea industriei din Uniune care, potrivit CCCMC, nu au putut fi verificate din cauza naturii lor generale fără citarea inadecvată a surselor subiacente. De exemplu, CCCMC se referă la faptul că trimiterea industriei din Uniune la cel de al 14-lea plan cincinal afirmă doar că „are scopul de a crea campioni naționali chinezi”. În mod similar, CCCMC critică trimiterea industriei din Uniune la avizele orientative privind promovarea dezvoltării de înaltă calitate a industriei petrochimice și chimice în cadrul celui de al 14-lea plan cincinal. Potrivit CCCMC, avizele orientative reprezintă un document de orientare care nu stabilește norme obligatorii, care, în plus, menționează o serie de obiective care nu au fost menționate de industria din Uniune, inclusiv obiectivele privind „admiterea pe deplin a rolului decisiv al pieței în alocarea resurselor, îndeplinirea mai eficientă a rolului guvernului” și „crearea unui mediu de afaceri orientat spre piață, legalizat și internaționalizat [...], promovarea alocării eficiente la nivel mondial a resurselor de factori și consolidarea coordonării în amonte și în aval a lanțului industrial și dezvoltarea cuplată între industriile conexe”. În acest context, CCCMC a făcut o paralelă între avizele orientative și inițiativele actuale ale UE în materie de politică industrială. |
| --- | --- |

(111)

În al doilea rând, în ceea ce privește dovezile care demonstrează existența unor distorsiuni semnificative, CCCMC a susținut că solicitanții au furnizat dovezi inadecvate pentru a justifica orice constatare a unor „distorsiuni semnificative” în industria melaminei din China și că analiza proprie a Comisiei în cursul investigației ar necesita, prin urmare, o justificare sporită, nu în ultimul rând pentru a completa presupusele distorsiuni din partea industriei din Uniune care, potrivit CCCMC, nu au putut fi verificate din cauza naturii lor generale fără citarea inadecvată a surselor subiacente. De exemplu, CCCMC se referă la faptul că trimiterea industriei din Uniune la cel de al 14-lea plan cincinal afirmă doar că „are scopul de a crea campioni naționali chinezi”. În mod similar, CCCMC critică trimiterea industriei din Uniune la avizele orientative privind promovarea dezvoltării de înaltă calitate a industriei petrochimice și chimice în cadrul celui de al 14-lea plan cincinal. Potrivit CCCMC, avizele orientative reprezintă un document de orientare care nu stabilește norme obligatorii, care, în plus, menționează o serie de obiective care nu au fost menționate de industria din Uniune, inclusiv obiectivele privind „admiterea pe deplin a rolului decisiv al pieței în alocarea resurselor, îndeplinirea mai eficientă a rolului guvernului” și „crearea unui mediu de afaceri orientat spre piață, legalizat și internaționalizat [...], promovarea alocării eficiente la nivel mondial a resurselor de factori și consolidarea coordonării în amonte și în aval a lanțului industrial și dezvoltarea cuplată între industriile conexe”. În acest context, CCCMC a făcut o paralelă între avizele orientative și inițiativele actuale ale UE în materie de politică industrială.

| (112) | În acest sens, CCCMC a subliniat, în plus, că raportul nu mai este actualizat, în special având în vedere evoluțiile economice substanțiale, atât în UE, cât și în China, de la publicarea sa. CCCMC a subliniat obligația Comisiei în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază de a actualiza periodic raportul și a susținut că trimiterile fără sens și repetate la raport – fie din partea industriei UE, fie din constatările Comisiei – nu ar fi adecvate. CCCME a făcut trimitere, în acest sens, la hotărârea organului de apel al OMC în cauza SUA – Măsuri compensatorii (DS437), susținând că afirmația privind denaturarea prețurilor trebuie să se facă de la caz la caz și trebuie să fie stabilită și explicată în mod corespunzător în raportul autorității care efectuează investigația. |
| --- | --- |

(112)

În acest sens, CCCMC a subliniat, în plus, că raportul nu mai este actualizat, în special având în vedere evoluțiile economice substanțiale, atât în UE, cât și în China, de la publicarea sa. CCCMC a subliniat obligația Comisiei în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază de a actualiza periodic raportul și a susținut că trimiterile fără sens și repetate la raport – fie din partea industriei UE, fie din constatările Comisiei – nu ar fi adecvate. CCCME a făcut trimitere, în acest sens, la hotărârea organului de apel al OMC în cauza SUA – Măsuri compensatorii (DS437), susținând că afirmația privind denaturarea prețurilor trebuie să se facă de la caz la caz și trebuie să fie stabilită și explicată în mod corespunzător în raportul autorității care efectuează investigația.

| (113) | În ceea ce privește argumentele CCCMC referitoare la analiza caracterului suficient al dovezilor, Comisia nu a fost de acord. În primul rând, în ceea ce privește presupusa inadecvare a dovezilor din observațiile industriei din Uniune, în cursul prezentei investigații, Comisia a colectat, într-adevăr, informații suplimentare pentru a completa sursele disponibile, inclusiv cererea și raportul, pentru a verifica afirmațiile făcute la deschiderea investigației și, în cele din urmă, pentru a stabili dacă în sectorul melaminei sunt prezente distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. Rezultatele investigației Comisiei sunt prezentate în considerentele 67-104, iar părțile interesate au posibilitatea de a prezenta observații suplimentare cu privire la ele. În orice caz, în ceea ce privește dovezile suficiente în etapa de deschidere a investigației, Comisia reamintește că punctul 4.1 din avizul de deschidere se referea la o serie de elemente de pe piața chineză a melaminei, pentru a demonstra că piața a fost afectată de distorsiuni. Comisia consideră că dovezile enumerate în avizul de deschidere erau suficiente pentru a justifica deschiderea unei investigații pe baza articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. Într-adevăr, deși constatarea existenței efective a unor distorsiuni semnificative și utilizarea ulterioară a metodologiei prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază se produce numai la momentul comunicării constatărilor finale, articolul 2 alineatul (6a) litera (e) din regulamentul de bază prevede obligația de a colecta datele necesare pentru aplicarea acestei metodologii atunci când investigația a fost deschisă pe această bază. În acest caz, Comisia a considerat că dovezile prezentate în cerere sunt suficiente pentru a deschide investigația pe această bază. Prin urmare, Comisia a luat măsurile necesare care să îi permită să aplice metodologia prevăzută la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul în care existența unor distorsiuni semnificative ar fi confirmată în cursul investigației. |
| --- | --- |

(113)

În ceea ce privește argumentele CCCMC referitoare la analiza caracterului suficient al dovezilor, Comisia nu a fost de acord. În primul rând, în ceea ce privește presupusa inadecvare a dovezilor din observațiile industriei din Uniune, în cursul prezentei investigații, Comisia a colectat, într-adevăr, informații suplimentare pentru a completa sursele disponibile, inclusiv cererea și raportul, pentru a verifica afirmațiile făcute la deschiderea investigației și, în cele din urmă, pentru a stabili dacă în sectorul melaminei sunt prezente distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. Rezultatele investigației Comisiei sunt prezentate în considerentele 67-104, iar părțile interesate au posibilitatea de a prezenta observații suplimentare cu privire la ele. În orice caz, în ceea ce privește dovezile suficiente în etapa de deschidere a investigației, Comisia reamintește că punctul 4.1 din avizul de deschidere se referea la o serie de elemente de pe piața chineză a melaminei, pentru a demonstra că piața a fost afectată de distorsiuni. Comisia consideră că dovezile enumerate în avizul de deschidere erau suficiente pentru a justifica deschiderea unei investigații pe baza articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. Într-adevăr, deși constatarea existenței efective a unor distorsiuni semnificative și utilizarea ulterioară a metodologiei prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază se produce numai la momentul comunicării constatărilor finale, articolul 2 alineatul (6a) litera (e) din regulamentul de bază prevede obligația de a colecta datele necesare pentru aplicarea acestei metodologii atunci când investigația a fost deschisă pe această bază. În acest caz, Comisia a considerat că dovezile prezentate în cerere sunt suficiente pentru a deschide investigația pe această bază. Prin urmare, Comisia a luat măsurile necesare care să îi permită să aplice metodologia prevăzută la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul în care existența unor distorsiuni semnificative ar fi confirmată în cursul investigației.

| (114) | În al doilea rând, în ceea ce privește argumentul referitor la documentele de politică chineze, Comisia subliniază că economia chineză este vizată de o rețea complexă de planuri cincinale, determinând deciziile autorităților publice de la toate nivelurile. Contrar argumentului prezentat de CCCMC, Comisia consideră planurile cincinale ca fiind documente obligatorii, întrucât cel de al 14-lea plan cincinal național dedică, de exemplu, o întreagă secțiune „îmbunătățirii mecanismului de punere în aplicare a planificării”, în care se afirmă că: „În ceea ce privește indicatorii cu caracter obligatoriu, proiectele majore de inginerie și sarcinile din domeniul serviciilor publice, al protecției mediului, al siguranței și al altor domenii prevăzute în prezentul plan, este necesară clarificarea responsabilităților părților și a cerințelor în materie de planificare, alocarea resurselor publice, orientarea și controlul resurselor sociale, precum și asigurarea finalizării acestora conform planificării. În ceea ce privește indicatorii și sarcinile preconizate în domeniul dezvoltării industriale și al ajustării structurale prevăzute în prezentul plan, este necesar să ne bazăm în principal pe rolul actorilor de pe piață pentru a le realiza. Administrațiile de la toate nivelurile trebuie să creeze un mediu politic, un mediu instituțional și un mediu juridic cu caracter favorabil” (80). În plus, Avizul orientativ privind promovarea dezvoltării de înaltă calitate a industriei petrochimice și chimice în cadrul celui de al 14-lea plan cincinal indică, de asemenea, o intervenție concretă a statului, ca urmare a argumentului prezentat în cerere, subliniind că întreprinderile chineze „trebuie să accelereze transformarea și modernizarea industriilor tradiționale și să dezvolte cu fermitate noi materiale chimice și substanțe chimice fine. Accelerarea transformării digitale a industriei, îmbunătățirea nivelului de siguranță intrinsecă și de producție curată, accelerarea procesului de transformare a industriei petrochimice în termeni de calitate, eficiență și putere, precum și promovarea progresului Chinei de la o țară petrochimică de mari dimensiuni la o țară petrochimică puternică” (81). |
| --- | --- |

(114)

În al doilea rând, în ceea ce privește argumentul referitor la documentele de politică chineze, Comisia subliniază că economia chineză este vizată de o rețea complexă de planuri cincinale, determinând deciziile autorităților publice de la toate nivelurile. Contrar argumentului prezentat de CCCMC, Comisia consideră planurile cincinale ca fiind documente obligatorii, întrucât cel de al 14-lea plan cincinal național dedică, de exemplu, o întreagă secțiune „îmbunătățirii mecanismului de punere în aplicare a planificării”, în care se afirmă că: „În ceea ce privește indicatorii cu caracter obligatoriu, proiectele majore de inginerie și sarcinile din domeniul serviciilor publice, al protecției mediului, al siguranței și al altor domenii prevăzute în prezentul plan, este necesară clarificarea responsabilităților părților și a cerințelor în materie de planificare, alocarea resurselor publice, orientarea și controlul resurselor sociale, precum și asigurarea finalizării acestora conform planificării. În ceea ce privește indicatorii și sarcinile preconizate în domeniul dezvoltării industriale și al ajustării structurale prevăzute în prezentul plan, este necesar să ne bazăm în principal pe rolul actorilor de pe piață pentru a le realiza. Administrațiile de la toate nivelurile trebuie să creeze un mediu politic, un mediu instituțional și un mediu juridic cu caracter favorabil” (80). În plus, Avizul orientativ privind promovarea dezvoltării de înaltă calitate a industriei petrochimice și chimice în cadrul celui de al 14-lea plan cincinal indică, de asemenea, o intervenție concretă a statului, ca urmare a argumentului prezentat în cerere, subliniind că întreprinderile chineze „trebuie să accelereze transformarea și modernizarea industriilor tradiționale și să dezvolte cu fermitate noi materiale chimice și substanțe chimice fine. Accelerarea transformării digitale a industriei, îmbunătățirea nivelului de siguranță intrinsecă și de producție curată, accelerarea procesului de transformare a industriei petrochimice în termeni de calitate, eficiență și putere, precum și promovarea progresului Chinei de la o țară petrochimică de mari dimensiuni la o țară petrochimică puternică” (81).

80

81

| (115) | În al treilea rând, în ceea ce privește presupusele asemănări ale politicilor industriale actuale ale UE cu politicile din China, Comisia nu a constatat relevanța acestui punct în contextul evaluării existenței unor distorsiuni semnificative în China în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(115)

În al treilea rând, în ceea ce privește presupusele asemănări ale politicilor industriale actuale ale UE cu politicile din China, Comisia nu a constatat relevanța acestui punct în contextul evaluării existenței unor distorsiuni semnificative în China în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

| (116) | În al patrulea rând, în ceea ce privește afirmația privind caracterul caduc al dovezilor cuprinse în raport, Comisia a observat că raportul este un document cuprinzător bazat pe dovezi ample și obiective, incluzând acte legislative, reglementări și alte documente oficiale de politică publicate de autoritățile chineze, rapoarte ale unor părți terțe din partea organizațiilor internaționale, studii academice și articole elaborate de cercetători, precum și alte surse independente fiabile. Dat fiind faptul că a fost pus la dispoziția publicului încă din decembrie 2017, orice parte interesată a avut numeroase posibilități de a depune obiecții, completări sau observații cu privire la raport și la dovezile pe care se bazează acesta, și nicio parte nu a prezentat argumente sau dovezi care să contrazică sursele și informațiile incluse în raport. |
| --- | --- |

(116)

În al patrulea rând, în ceea ce privește afirmația privind caracterul caduc al dovezilor cuprinse în raport, Comisia a observat că raportul este un document cuprinzător bazat pe dovezi ample și obiective, incluzând acte legislative, reglementări și alte documente oficiale de politică publicate de autoritățile chineze, rapoarte ale unor părți terțe din partea organizațiilor internaționale, studii academice și articole elaborate de cercetători, precum și alte surse independente fiabile. Dat fiind faptul că a fost pus la dispoziția publicului încă din decembrie 2017, orice parte interesată a avut numeroase posibilități de a depune obiecții, completări sau observații cu privire la raport și la dovezile pe care se bazează acesta, și nicio parte nu a prezentat argumente sau dovezi care să contrazică sursele și informațiile incluse în raport.

| (117) | În al cincilea rând, în ceea ce privește litigiul SUA – Măsuri compensatorii (China), Comisia reamintește că nu a vizat aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, care este temeiul juridic relevant pentru stabilirea valorii normale în prezenta investigație. Acest litigiu privea o situație de fapt diferită și viza interpretarea Acordului OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii. |
| --- | --- |

(117)

În al cincilea rând, în ceea ce privește litigiul SUA – Măsuri compensatorii (China), Comisia reamintește că nu a vizat aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, care este temeiul juridic relevant pentru stabilirea valorii normale în prezenta investigație. Acest litigiu privea o situație de fapt diferită și viza interpretarea Acordului OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii.

| (118) | În cele din urmă, Comisia a reamintit că GC a avut posibilitatea de a prezenta observații cu privire la presupusele distorsiuni descrise în raport și în reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor și de a furniza dovezi care să contracareze afirmațiile. Astfel cum se explică în considerentul 47, GC nu a răspuns la chestionarul respectiv și, prin urmare, Comisia și-a întemeiat constatările privind existența unor distorsiuni semnificative pe piața chineză pe datele disponibile, în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(118)

În cele din urmă, Comisia a reamintit că GC a avut posibilitatea de a prezenta observații cu privire la presupusele distorsiuni descrise în raport și în reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor și de a furniza dovezi care să contracareze afirmațiile. Astfel cum se explică în considerentul 47, GC nu a răspuns la chestionarul respectiv și, prin urmare, Comisia și-a întemeiat constatările privind existența unor distorsiuni semnificative pe piața chineză pe datele disponibile, în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază.

| (119) | În urma comunicării constatărilor, CCCMC și-a reiterat argumentele, făcând trimitere explicită la observațiile sale anterioare. În plus, Xinjiang XLX a prezentat argumente identice cu cele ale CCCMC. |
| --- | --- |

(119)

În urma comunicării constatărilor, CCCMC și-a reiterat argumentele, făcând trimitere explicită la observațiile sale anterioare. În plus, Xinjiang XLX a prezentat argumente identice cu cele ale CCCMC.

| (120) | În primul rând, CCCMC și Xinjiang XLX au insistat asupra faptului că articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază este incompatibil cu legislația OMC și în mod specific cu articolul 2.2 din Acordul privind PAD și au criticat Comisia pentru că nu explică modul în care practica sa de aplicare a articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază este conformă cu raționamentul prezentat într-o serie de constatări coerente ale organului de apel al OMC, potrivit cărora practici similare ale UE și ale altor membri în ceea ce privește construirea valorii normale sunt incompatibile cu obligațiile prevăzute la articolul 2.2 din Acordul privind PAD. În plus, CCCMC și Xinjiang XLX au solicitat Comisiei nu doar să le respingă argumentul susținând că OMC permite utilizarea datelor dintr-o țară terță, ci, în schimb, să explice modul în care Comisia a efectuat adaptarea prevăzută la articolul 2.2 din Acordul privind PAD pentru a ajunge la costul de producție „în țara de origine”. CCCMC și Xinjiang XLX au făcut trimitere, în acest sens, la constatările organului de apel în litigiile UE – Biomotorină (Argentina) (DS473) și Ucraina – Măsuri antidumping privind nitratul de amoniu (DS493). În consecință, atât timp cât Comisia a construit valoarea normală pe baza costului de producție din Turcia, fără nicio ajustare sau explicație a modului în care datele respective au fost în cele din urmă adaptate pentru a reflecta costul de producție din țara de origine – China, CCCMC și Xinjiang XLX au susținut că metodologia aplicată de Comisie în cadrul prezentei investigații este incompatibilă cu obligațiile UE în temeiul articolului 2.2 din Acordul privind PAD. Potrivit CCCMC și Xinjiang XLX, Comisiei îi revine, prin urmare, obligația de a-și revizui în mod fundamental metodologia stabilirii valorii normale și concluziile aferente. |
| --- | --- |

(120)

În primul rând, CCCMC și Xinjiang XLX au insistat asupra faptului că articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază este incompatibil cu legislația OMC și în mod specific cu articolul 2.2 din Acordul privind PAD și au criticat Comisia pentru că nu explică modul în care practica sa de aplicare a articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază este conformă cu raționamentul prezentat într-o serie de constatări coerente ale organului de apel al OMC, potrivit cărora practici similare ale UE și ale altor membri în ceea ce privește construirea valorii normale sunt incompatibile cu obligațiile prevăzute la articolul 2.2 din Acordul privind PAD. În plus, CCCMC și Xinjiang XLX au solicitat Comisiei nu doar să le respingă argumentul susținând că OMC permite utilizarea datelor dintr-o țară terță, ci, în schimb, să explice modul în care Comisia a efectuat adaptarea prevăzută la articolul 2.2 din Acordul privind PAD pentru a ajunge la costul de producție „în țara de origine”. CCCMC și Xinjiang XLX au făcut trimitere, în acest sens, la constatările organului de apel în litigiile UE – Biomotorină (Argentina) (DS473) și Ucraina – Măsuri antidumping privind nitratul de amoniu (DS493). În consecință, atât timp cât Comisia a construit valoarea normală pe baza costului de producție din Turcia, fără nicio ajustare sau explicație a modului în care datele respective au fost în cele din urmă adaptate pentru a reflecta costul de producție din țara de origine – China, CCCMC și Xinjiang XLX au susținut că metodologia aplicată de Comisie în cadrul prezentei investigații este incompatibilă cu obligațiile UE în temeiul articolului 2.2 din Acordul privind PAD. Potrivit CCCMC și Xinjiang XLX, Comisiei îi revine, prin urmare, obligația de a-și revizui în mod fundamental metodologia stabilirii valorii normale și concluziile aferente.

| (121) | Aceste argumente nu pot fi acceptate. Astfel cum a reamintit deja Comisia în considerentul 110 de mai sus, jurisprudența organului de apel invocată de CCCMC și Xinjiang XLX nu se referă la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. În consecință, argumentul potrivit căruia metodologia Comisiei de a construi valoarea normală în temeiul articolului menționat nu ar fi compatibilă cu dreptul OMC, având în vedere raționamentul organului de apel, este, prin urmare, greșit. În această privință, Comisia nu se limitează să respingă argumentele părților, ci își exprimă și poziția juridică potrivit căreia dispozițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) sunt pe deplin compatibile cu obligațiile Uniunii Europene în baza normelor OMC. În consecință, Comisia nu poate fi de acord cu cererea CCCMC și Xinjiang XLX de revizuire a metodologiei prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(121)

Aceste argumente nu pot fi acceptate. Astfel cum a reamintit deja Comisia în considerentul 110 de mai sus, jurisprudența organului de apel invocată de CCCMC și Xinjiang XLX nu se referă la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. În consecință, argumentul potrivit căruia metodologia Comisiei de a construi valoarea normală în temeiul articolului menționat nu ar fi compatibilă cu dreptul OMC, având în vedere raționamentul organului de apel, este, prin urmare, greșit. În această privință, Comisia nu se limitează să respingă argumentele părților, ci își exprimă și poziția juridică potrivit căreia dispozițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) sunt pe deplin compatibile cu obligațiile Uniunii Europene în baza normelor OMC. În consecință, Comisia nu poate fi de acord cu cererea CCCMC și Xinjiang XLX de revizuire a metodologiei prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

| (122) | În al doilea rând, CCCMC și Xinjiang XLX au considerat că raționamentul Comisiei privind distorsiunile semnificative și dovezile aferente menționate de Comisie sunt inadecvate. Mai precis, CCCMC și Xinjiang XLX și-au exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că Comisia se bazează în continuare în mod substanțial pe raportul care a fost publicat în decembrie 2017 și care, în consecință, este în prezent destul de învechit, în condițiile în care economia mondială, incluzând în special atât economia UE, cât și cea chineză, se confruntă cu tulburări economice substanțiale, punând deja în aplicare schimbări importante de natură politică și structurală menite să se adapteze la noile circumstanțe interne și globale. CCCMC și Xinjiang XLX au subliniat, în acest sens, că strategia industrială a UE, adoptată în martie 2020, a trebuit să fie actualizată încă din mai 2021 pentru a ține seama de noile circumstanțe de „criză”. În consecință, CCCMC și Xinjiang XLX au considerat că elementele descrise în raport ca fiind relevante pentru constatarea distorsiunilor semnificative trebuie să fie reexaminate și actualizate cu noi concluzii specifice cu privire la măsura în care ele își mențin valabilitatea în prezent. CCCMC și Xinjiang XLX au făcut trimitere, în acest context, și la articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază, conform căruia Comisia este, printre altele, obligată să actualizeze periodic raportul. |
| --- | --- |

(122)

În al doilea rând, CCCMC și Xinjiang XLX au considerat că raționamentul Comisiei privind distorsiunile semnificative și dovezile aferente menționate de Comisie sunt inadecvate. Mai precis, CCCMC și Xinjiang XLX și-au exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că Comisia se bazează în continuare în mod substanțial pe raportul care a fost publicat în decembrie 2017 și care, în consecință, este în prezent destul de învechit, în condițiile în care economia mondială, incluzând în special atât economia UE, cât și cea chineză, se confruntă cu tulburări economice substanțiale, punând deja în aplicare schimbări importante de natură politică și structurală menite să se adapteze la noile circumstanțe interne și globale. CCCMC și Xinjiang XLX au subliniat, în acest sens, că strategia industrială a UE, adoptată în martie 2020, a trebuit să fie actualizată încă din mai 2021 pentru a ține seama de noile circumstanțe de „criză”. În consecință, CCCMC și Xinjiang XLX au considerat că elementele descrise în raport ca fiind relevante pentru constatarea distorsiunilor semnificative trebuie să fie reexaminate și actualizate cu noi concluzii specifice cu privire la măsura în care ele își mențin valabilitatea în prezent. CCCMC și Xinjiang XLX au făcut trimitere, în acest context, și la articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază, conform căruia Comisia este, printre altele, obligată să actualizeze periodic raportul.

| (123) | În plus, în ceea ce privește „Avizele orientative privind promovarea dezvoltării de înaltă calitate a industriei petrochimice și chimice în cadrul celui de al 14-lea plan cincinal”, CCCMC și Xinjiang XLX au susținut că, în ceea ce privește Comisia, aceasta nu a ținut seama de faptul că: (i) respectivul document este un document de orientare, nu un regulament cu caracter obligatoriu care stabilește obligații sau norme detaliate pentru sectoarele în cauză; precum și că (ii) el include scopuri sau obiective – obiective precum „admiterea pe deplin a rolului decisiv al pieței în alocarea resurselor, îndeplinirea mai eficientă a rolului guvernului” sau „crearea unui mediu de afaceri orientat spre piață, legalizat și internaționalizat” – care sunt în contradicție cu concluziile Comisiei privind distorsiunile. În mod similar, în ceea ce privește planurile cincinale citate de Comisie, CCCMC și Xinjiang XLX au contestat interpretarea dată de Comisie sistemului de planuri din China, subliniind că respectivele planuri cincinale nu indică faptul că autoritățile publice ar urmări decizii cu caracter obligatoriu, ci mai degrabă că aceste planuri urmăresc să clarifice părțile responsabile respective, în timp ce rolul guvernului este specificat separat și anume „crearea unui mediu politic, a unui mediu instituțional și a unui mediu juridic cu caracter favorabil” – acesta fiind rolul ce revine guvernelor pretutindeni, inclusiv în UE. În aceeași ordine de idei, CCCMC și Xinjiang au reiterat argumentul potrivit căruia avizele orientative privind promovarea dezvoltării de înaltă calitate a industriei petrochimice și chimice în cadrul celui de al 14-lea plan cincinal acordă întreprinderilor chineze dreptul de a lua măsurile adecvate pentru a transforma și a moderniza sectorul, într-un mod similar cu politicile industriale ale UE. În plus, potrivit CCCMC și Xinjiang XLX, Comisia nu a abordat argumentul invocat anterior, și anume acela că, în conformitate cu constatarea organului de apel în cauza SUA – Măsuri compensatorii, existența denaturării prețurilor care rezultă din intervenția statului trebuie să fie stabilită și explicată în mod corespunzător de către autoritatea care efectuează investigația în raportul ei. CCCMC și Xinjiang XLX înțeleg că aceasta este o cerință pentru Comisie de a prezenta date concrete actuale și o analiză detaliată a presupusei intervenții a guvernului chinez care are ca rezultat efecte asupra pieței și are un impact asupra comportamentului la nivel de producător. În cele din urmă, CCCMC și Xinjiang XLX și-au subliniat poziția potrivit căreia Comisia este obligată să prezinte dovezi ale exercitării specifice de către guvern a oricăror presupuse competențe de a interveni pe piața melaminei și care a dus la denaturarea efectivă și demonstrabilă a prețurilor producătorilor de melamină în cauză și că trimiterile Comisiei la planurile guvernului chinez, la avizele orientative sau la alte inițiative de politică ale guvernului chinez nu pot fi echivalate cu o intervenție efectivă a statului. |
| --- | --- |

(123)

În plus, în ceea ce privește „Avizele orientative privind promovarea dezvoltării de înaltă calitate a industriei petrochimice și chimice în cadrul celui de al 14-lea plan cincinal”, CCCMC și Xinjiang XLX au susținut că, în ceea ce privește Comisia, aceasta nu a ținut seama de faptul că: (i) respectivul document este un document de orientare, nu un regulament cu caracter obligatoriu care stabilește obligații sau norme detaliate pentru sectoarele în cauză; precum și că (ii) el include scopuri sau obiective – obiective precum „admiterea pe deplin a rolului decisiv al pieței în alocarea resurselor, îndeplinirea mai eficientă a rolului guvernului” sau „crearea unui mediu de afaceri orientat spre piață, legalizat și internaționalizat” – care sunt în contradicție cu concluziile Comisiei privind distorsiunile. În mod similar, în ceea ce privește planurile cincinale citate de Comisie, CCCMC și Xinjiang XLX au contestat interpretarea dată de Comisie sistemului de planuri din China, subliniind că respectivele planuri cincinale nu indică faptul că autoritățile publice ar urmări decizii cu caracter obligatoriu, ci mai degrabă că aceste planuri urmăresc să clarifice părțile responsabile respective, în timp ce rolul guvernului este specificat separat și anume „crearea unui mediu politic, a unui mediu instituțional și a unui mediu juridic cu caracter favorabil” – acesta fiind rolul ce revine guvernelor pretutindeni, inclusiv în UE. În aceeași ordine de idei, CCCMC și Xinjiang au reiterat argumentul potrivit căruia avizele orientative privind promovarea dezvoltării de înaltă calitate a industriei petrochimice și chimice în cadrul celui de al 14-lea plan cincinal acordă întreprinderilor chineze dreptul de a lua măsurile adecvate pentru a transforma și a moderniza sectorul, într-un mod similar cu politicile industriale ale UE. În plus, potrivit CCCMC și Xinjiang XLX, Comisia nu a abordat argumentul invocat anterior, și anume acela că, în conformitate cu constatarea organului de apel în cauza SUA – Măsuri compensatorii, existența denaturării prețurilor care rezultă din intervenția statului trebuie să fie stabilită și explicată în mod corespunzător de către autoritatea care efectuează investigația în raportul ei. CCCMC și Xinjiang XLX înțeleg că aceasta este o cerință pentru Comisie de a prezenta date concrete actuale și o analiză detaliată a presupusei intervenții a guvernului chinez care are ca rezultat efecte asupra pieței și are un impact asupra comportamentului la nivel de producător. În cele din urmă, CCCMC și Xinjiang XLX și-au subliniat poziția potrivit căreia Comisia este obligată să prezinte dovezi ale exercitării specifice de către guvern a oricăror presupuse competențe de a interveni pe piața melaminei și care a dus la denaturarea efectivă și demonstrabilă a prețurilor producătorilor de melamină în cauză și că trimiterile Comisiei la planurile guvernului chinez, la avizele orientative sau la alte inițiative de politică ale guvernului chinez nu pot fi echivalate cu o intervenție efectivă a statului.

| (124) | Aceste argumente nu au putut fi acceptate. În ceea ce privește invocarea de către Comisie a raportului și faptul că acesta a fost publicat în 2017, Comisia își reiterează poziția explicată în considerentul 116. În plus, Comisia reamintește că o determinare privind prezența unor distorsiuni semnificative în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază nu este condiționată de existența raportului, cu atât mai puțin de data publicării sale. Comisia observă, în plus, că axiomele de bază ale economiei chineze, cum ar fi paradigma economiei de piață socialiste, sistemul de planificare sau rolul de lider al PCC asupra economiei – coroborate cu prezența partidului în cadrul operatorilor individuali de pe piață care implică puterea de a interveni în deciziile de conducere – nu s-au schimbat de la publicarea raportului, altfel decât să fie, argumentabil, și mai evidente. Deși constatările raportului rămân, prin urmare, în mare măsură valabile, Comisia le-a completat, în orice caz, în cadrul prezentei investigații, cu dovezi suplimentare, astfel cum se descrie în detaliu, de exemplu, în considerentele 76, 77, 79, 80 și 84-86 de mai sus. Ținând seama de acestea, argumentul CCCMC și Xinjiang XLX referitor la obligația Comisiei de a actualiza raportul în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază este, de asemenea, lipsit de temei, întrucât Comisia a examinat într-adevăr circumstanțele relevante privind prezența unor distorsiuni semnificative în mod specific în scopul acestei investigații, ținând seama de cele mai recente dovezi disponibile (82). |
| --- | --- |

(124)

Aceste argumente nu au putut fi acceptate. În ceea ce privește invocarea de către Comisie a raportului și faptul că acesta a fost publicat în 2017, Comisia își reiterează poziția explicată în considerentul 116. În plus, Comisia reamintește că o determinare privind prezența unor distorsiuni semnificative în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază nu este condiționată de existența raportului, cu atât mai puțin de data publicării sale. Comisia observă, în plus, că axiomele de bază ale economiei chineze, cum ar fi paradigma economiei de piață socialiste, sistemul de planificare sau rolul de lider al PCC asupra economiei – coroborate cu prezența partidului în cadrul operatorilor individuali de pe piață care implică puterea de a interveni în deciziile de conducere – nu s-au schimbat de la publicarea raportului, altfel decât să fie, argumentabil, și mai evidente. Deși constatările raportului rămân, prin urmare, în mare măsură valabile, Comisia le-a completat, în orice caz, în cadrul prezentei investigații, cu dovezi suplimentare, astfel cum se descrie în detaliu, de exemplu, în considerentele 76, 77, 79, 80 și 84-86 de mai sus. Ținând seama de acestea, argumentul CCCMC și Xinjiang XLX referitor la obligația Comisiei de a actualiza raportul în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază este, de asemenea, lipsit de temei, întrucât Comisia a examinat într-adevăr circumstanțele relevante privind prezența unor distorsiuni semnificative în mod specific în scopul acestei investigații, ținând seama de cele mai recente dovezi disponibile (82).

82

| (125) | În ceea ce privește paralelele pe care CCCMC și Xinjiang XLX le-au trasat între documentele de politică chineze și strategiile industriale ale UE, Comisia observă că părțile nu prezintă argumente suplimentare, în afară de a insista asupra presupusei relevanțe a politicilor industriale ale UE în contextul evaluării distorsiunilor semnificative în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în China. În consecință, Comisia își reiterează poziția exprimată deja în considerentul 115. |
| --- | --- |

(125)

În ceea ce privește paralelele pe care CCCMC și Xinjiang XLX le-au trasat între documentele de politică chineze și strategiile industriale ale UE, Comisia observă că părțile nu prezintă argumente suplimentare, în afară de a insista asupra presupusei relevanțe a politicilor industriale ale UE în contextul evaluării distorsiunilor semnificative în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în China. În consecință, Comisia își reiterează poziția exprimată deja în considerentul 115.

| (126) | În ceea ce privește setul de argumente cu privire la măsura în care documentele de politică chineze la care face referire Comisia, cum ar fi cele citate în considerentele 84-86 de mai sus, sunt documente de orientare, în ce măsură natura sistemului chinez de planificare și structura economică determină decizii obligatorii ale autorităților publice și în ce măsură documentul de politică relevant acordă întreprinderilor individuale dreptul de a lua măsuri adecvate, Comisia observă că CCCMC și Xinjiang XLX nu iau în considerare cerințele fără echivoc cuprinse în documentele de politică chineze relevante care trebuie puse în aplicare de autoritățile destinatare, astfel cum se descrie, de exemplu, în considerentul 84 de mai sus. Coroborat cu existența unor obiective numerice specifice privind modul în care ar trebui să se dezvolte un sector (83), rămâne în mare parte irelevant dacă operatorii individuali de pe piață, pentru a atinge obiectivele de politică și obiectivele de dezvoltare stabilite, pot alege metodele operaționale și, prin urmare, pot urmări aceste obiective de politică într-un mod eficient, „bazat pe piață”. Comisia reamintește, în plus, structurile existente în China pentru un mediu atotcuprinzător de intervenții guvernamentale în economie, descrise pe larg în secțiunile 3.2.2.1.1-3.2.2.1.9 de mai sus. În acest mediu, operatorii individuali de pe piață, cum ar fi Xinjiang XLX, precum și asociațiile industriale, se angajează să se supună PCC și obiectivelor de dezvoltare stabilite de parte/stat (84) și, în schimb, se pot aștepta la sprijin în activitatea lor comercială, inclusiv prin politici fiscale, financiare, de investiții, de zonare și de altă natură din partea autorităților guvernamentale, a băncilor controlate de stat etc. În consecință, autoritățile de stat își exercită puterea de a modela piața melaminei, inclusiv la nivelul operatorilor economici individuali. Această concluzie este valabilă indiferent de natura juridică specifică a documentelor de politică individuale, cum ar fi avizele orientative privind promovarea dezvoltării de înaltă calitate a industriei petrochimice și chimice în cadrul celui de al 14-lea plan cincinal. |
| --- | --- |

(126)

În ceea ce privește setul de argumente cu privire la măsura în care documentele de politică chineze la care face referire Comisia, cum ar fi cele citate în considerentele 84-86 de mai sus, sunt documente de orientare, în ce măsură natura sistemului chinez de planificare și structura economică determină decizii obligatorii ale autorităților publice și în ce măsură documentul de politică relevant acordă întreprinderilor individuale dreptul de a lua măsuri adecvate, Comisia observă că CCCMC și Xinjiang XLX nu iau în considerare cerințele fără echivoc cuprinse în documentele de politică chineze relevante care trebuie puse în aplicare de autoritățile destinatare, astfel cum se descrie, de exemplu, în considerentul 84 de mai sus. Coroborat cu existența unor obiective numerice specifice privind modul în care ar trebui să se dezvolte un sector (83), rămâne în mare parte irelevant dacă operatorii individuali de pe piață, pentru a atinge obiectivele de politică și obiectivele de dezvoltare stabilite, pot alege metodele operaționale și, prin urmare, pot urmări aceste obiective de politică într-un mod eficient, „bazat pe piață”. Comisia reamintește, în plus, structurile existente în China pentru un mediu atotcuprinzător de intervenții guvernamentale în economie, descrise pe larg în secțiunile 3.2.2.1.1-3.2.2.1.9 de mai sus. În acest mediu, operatorii individuali de pe piață, cum ar fi Xinjiang XLX, precum și asociațiile industriale, se angajează să se supună PCC și obiectivelor de dezvoltare stabilite de parte/stat (84) și, în schimb, se pot aștepta la sprijin în activitatea lor comercială, inclusiv prin politici fiscale, financiare, de investiții, de zonare și de altă natură din partea autorităților guvernamentale, a băncilor controlate de stat etc. În consecință, autoritățile de stat își exercită puterea de a modela piața melaminei, inclusiv la nivelul operatorilor economici individuali. Această concluzie este valabilă indiferent de natura juridică specifică a documentelor de politică individuale, cum ar fi avizele orientative privind promovarea dezvoltării de înaltă calitate a industriei petrochimice și chimice în cadrul celui de al 14-lea plan cincinal.

83

84

| (127) | În ceea ce privește trimiterea CCCMC și Xinjiang XLX la constatarea organului de apel în cauza SUA – Măsuri compensatorii, Comisia observă că acest argument a fost deja abordat în considerentul 117. |
| --- | --- |

(127)

În ceea ce privește trimiterea CCCMC și Xinjiang XLX la constatarea organului de apel în cauza SUA – Măsuri compensatorii, Comisia observă că acest argument a fost deja abordat în considerentul 117.

| (128) | Având în vedere cele de mai sus, argumentele CCCMC și Xinjiang XLX au fost respinse. |
| --- | --- |

(128)

Având în vedere cele de mai sus, argumentele CCCMC și Xinjiang XLX au fost respinse.

3.2.2.1.10.   Concluzie

| (129) | Analiza prezentată în secțiunile 3.2.2.1.2-3.2.2.1.9, care include o examinare a tuturor dovezilor disponibile referitoare la intervenția RPC în economia sa în general, precum și în sectorul produsului care face obiectul reexaminării, a arătat că prețurile sau costurile produsului care face obiectul reexaminării, inclusiv costurile materiilor prime, ale energiei și ale forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum rezultă din impactul efectiv sau potențial al unuia sau al mai multor elemente relevante menționate. Pe această bază, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă pentru a stabili valoarea normală în acest caz. |
| --- | --- |

(129)

Analiza prezentată în secțiunile 3.2.2.1.2-3.2.2.1.9, care include o examinare a tuturor dovezilor disponibile referitoare la intervenția RPC în economia sa în general, precum și în sectorul produsului care face obiectul reexaminării, a arătat că prețurile sau costurile produsului care face obiectul reexaminării, inclusiv costurile materiilor prime, ale energiei și ale forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum rezultă din impactul efectiv sau potențial al unuia sau al mai multor elemente relevante menționate. Pe această bază, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă pentru a stabili valoarea normală în acest caz.

| (130) | În consecință, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza unor costuri de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, cu alte cuvinte, în acest caz, pe baza costurilor corespunzătoare de producție și de vânzare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, după cum se arată în secțiunea următoare. |
| --- | --- |

(130)

În consecință, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza unor costuri de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, cu alte cuvinte, în acest caz, pe baza costurilor corespunzătoare de producție și de vânzare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, după cum se arată în secțiunea următoare.

3.2.2.2.   Țara reprezentativă

Țara reprezentativă

| (131) | Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe următoarele criterii, în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază:






  — | un nivel de dezvoltare economică similar cu al RPC. În acest scop, Comisia a utilizat țări cu un venit național brut pe cap de locuitor asemănător celui din RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale (85); |
| --- | --- | --- |

(131)

Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe următoarele criterii, în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază:

—

un nivel de dezvoltare economică similar cu al RPC. În acest scop, Comisia a utilizat țări cu un venit național brut pe cap de locuitor asemănător celui din RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale (85);

85

| — | fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă (86); |
| --- | --- |

—

fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă (86);

86

| — | disponibilitatea unor date publice relevante în țara reprezentativă; |
| --- | --- |

—

disponibilitatea unor date publice relevante în țara reprezentativă;

| — | în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, ar trebui să se acorde prioritate, dacă este cazul, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului. |
| --- | --- |

—

în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, ar trebui să se acorde prioritate, dacă este cazul, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului.

| (132) | Astfel cum s-a explicat în considerentul 50, Comisia a publicat o notă privind sursele, în care se descriau faptele și dovezile care stau la baza criteriilor relevante și prin care se comunica părților interesate intenția sa de a utiliza Turcia drept țară reprezentativă adecvată în cazul de față, dacă se va confirma existența unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(132)

Astfel cum s-a explicat în considerentul 50, Comisia a publicat o notă privind sursele, în care se descriau faptele și dovezile care stau la baza criteriilor relevante și prin care se comunica părților interesate intenția sa de a utiliza Turcia drept țară reprezentativă adecvată în cazul de față, dacă se va confirma existența unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

| (133) | În nota privind sursele, Comisia a explicat că, din cauza lipsei cooperării semnificative, este necesar să se bazeze pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe informațiile cuprinse în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, împreună cu alte surse de informații considerate adecvate în conformitate cu criteriile relevante prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în conformitate cu articolul 18 alineatul (5) din regulamentul de bază, inclusiv statisticile privind importurile, statisticile naționale ale țării reprezentative, sursele de informații referitoare la piață, taxele percepute de furnizorii de utilități în țara reprezentativă și informațiile financiare ale producătorilor din țara reprezentativă. |
| --- | --- |

(133)

În nota privind sursele, Comisia a explicat că, din cauza lipsei cooperării semnificative, este necesar să se bazeze pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe informațiile cuprinse în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, împreună cu alte surse de informații considerate adecvate în conformitate cu criteriile relevante prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în conformitate cu articolul 18 alineatul (5) din regulamentul de bază, inclusiv statisticile privind importurile, statisticile naționale ale țării reprezentative, sursele de informații referitoare la piață, taxele percepute de furnizorii de utilități în țara reprezentativă și informațiile financiare ale producătorilor din țara reprezentativă.

| (134) | În ceea ce privește fabricarea produsului care face obiectul reexaminării, în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, solicitanții au examinat șapte țări (India, Iran, Japonia, Qatar, Rusia, Trinidad & Tobago și Statele Unite ale Americii) în care a existat producție de melamină (87). |
| --- | --- |

(134)

În ceea ce privește fabricarea produsului care face obiectul reexaminării, în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, solicitanții au examinat șapte țări (India, Iran, Japonia, Qatar, Rusia, Trinidad & Tobago și Statele Unite ale Americii) în care a existat producție de melamină (87).

87

| (135) | În ceea ce privește nivelul de dezvoltare economică, numai Rusia s-a calificat drept țară la un nivel de dezvoltare similar cu cel al RPC în cursul PIR. Cu toate acestea, având în vedere recentele evoluții geopolitice și economice din Rusia, împreună cu sancțiunile în vigoare, precum și faptul că Rusia a decis să nu publice date detaliate privind importurile și exporturile începând din aprilie 2022, Comisia a considerat că Rusia nu este o țară reprezentativă adecvată. |
| --- | --- |

(135)

În ceea ce privește nivelul de dezvoltare economică, numai Rusia s-a calificat drept țară la un nivel de dezvoltare similar cu cel al RPC în cursul PIR. Cu toate acestea, având în vedere recentele evoluții geopolitice și economice din Rusia, împreună cu sancțiunile în vigoare, precum și faptul că Rusia a decis să nu publice date detaliate privind importurile și exporturile începând din aprilie 2022, Comisia a considerat că Rusia nu este o țară reprezentativă adecvată.

| (136) | În acest sens, solicitanții au identificat Turcia ca fiind o țară la un nivel de dezvoltare economică similar cu cel din RPC, producția încadrându-se în aceeași categorie generală de produse, și anume produse din lanțul valoric al amoniacului, din care face parte și melamina (88). |
| --- | --- |

(136)

În acest sens, solicitanții au identificat Turcia ca fiind o țară la un nivel de dezvoltare economică similar cu cel din RPC, producția încadrându-se în aceeași categorie generală de produse, și anume produse din lanțul valoric al amoniacului, din care face parte și melamina (88).

88

| (137) | În ceea ce privește disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă, conform cererii, datele privind factorii de producție importanți au fost ușor accesibile în ceea ce privește Turcia. În plus, date relevante privind costurile VAG și profitul au fost puse la dispoziția publicului pentru aceeași categorie generală de produse. Solicitanții au identificat un producător din aceeași categorie generală de produse, întreprinderea Ege Gübre Sanayii A.Ș. („Ege Gübre”). În nota privind sursele, Comisia a identificat alți doi producători din aceeași categorie generală de produse, și anume întreprinderile Tekfen Holding A.Ș. („Tekfen”) și Bagfaș Bandirma Gübre Fabrikalari A.Ș. („Bagfaș”). Toate cele trei întreprinderi erau producători de îngrășăminte pe bază de azot (89), dispuneau de informații financiare publice care vizează perioada investigației de reexaminare și erau profitabile în perioada respectivă. |
| --- | --- |

(137)

În ceea ce privește disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă, conform cererii, datele privind factorii de producție importanți au fost ușor accesibile în ceea ce privește Turcia. În plus, date relevante privind costurile VAG și profitul au fost puse la dispoziția publicului pentru aceeași categorie generală de produse. Solicitanții au identificat un producător din aceeași categorie generală de produse, întreprinderea Ege Gübre Sanayii A.Ș. („Ege Gübre”). În nota privind sursele, Comisia a identificat alți doi producători din aceeași categorie generală de produse, și anume întreprinderile Tekfen Holding A.Ș. („Tekfen”) și Bagfaș Bandirma Gübre Fabrikalari A.Ș. („Bagfaș”). Toate cele trei întreprinderi erau producători de îngrășăminte pe bază de azot (89), dispuneau de informații financiare publice care vizează perioada investigației de reexaminare și erau profitabile în perioada respectivă.

89

| (138) | În observațiile sale cu privire la nota privind sursele, CCCMC a susținut că, în ceea ce privește Comisia, aceasta ar trebui să ia în considerare diferitele procese de producție și materiile prime utilizate în producția de melamină. În plus, potrivit CCCMC, Comisia ar trebui să utilizeze răspunsul la chestionar furnizat de Xinjiang XLX ca date disponibile. |
| --- | --- |

(138)

În observațiile sale cu privire la nota privind sursele, CCCMC a susținut că, în ceea ce privește Comisia, aceasta ar trebui să ia în considerare diferitele procese de producție și materiile prime utilizate în producția de melamină. În plus, potrivit CCCMC, Comisia ar trebui să utilizeze răspunsul la chestionar furnizat de Xinjiang XLX ca date disponibile.

| (139) | Comisia a observat că, în lipsa cooperării producătorilor chinezi de melamină care utilizează diferite procese de producție și materii prime menționate de CCCMC, ea și-a bazat constatările pe datele disponibile. Astfel cum se explică în considerentul 60, în speța de față, Comisia a considerat că este mai adecvat să își bazeze constatările pe informațiile din cerere, mai degrabă decât pe datele unei singure întreprinderi chineze. În plus, Comisia a utilizat, într-adevăr, anumite elemente din răspunsul la chestionar al producătorului chinez ca date disponibile. Afirmațiile au fost, prin urmare, respinse. |
| --- | --- |

(139)

Comisia a observat că, în lipsa cooperării producătorilor chinezi de melamină care utilizează diferite procese de producție și materii prime menționate de CCCMC, ea și-a bazat constatările pe datele disponibile. Astfel cum se explică în considerentul 60, în speța de față, Comisia a considerat că este mai adecvat să își bazeze constatările pe informațiile din cerere, mai degrabă decât pe datele unei singure întreprinderi chineze. În plus, Comisia a utilizat, într-adevăr, anumite elemente din răspunsul la chestionar al producătorului chinez ca date disponibile. Afirmațiile au fost, prin urmare, respinse.

3.2.2.3.   Costurile și valorile de referință nedistorsionate și sursele utilizate pentru stabilirea lor

Costurile și valorile de referință nedistorsionate și sursele utilizate pentru stabilirea lor

| (140) | Având în vedere toate informațiile furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și după analizarea observațiilor părților interesate, au fost identificați următorii factori de producție, sursele și valorile nedistorsionate ale acestora pentru a stabili valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază:

  Tabelul 1


  Factorii de producție ai melaminei










  Factor de producție | Codul mărfurilor în Turcia | Valoare nedistorsionată (CNY) | Unitate de măsură | Sursa informațiilor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Materii prime |
| Uree | 310210 | 4,41 | kg | Global Trade Atlas („GTA”) (90) |
| Amoniac | 281410 | 5,91 | kg | GTA |
| Energie/utilități |
| Electricitate | nu se aplică | 0,56 | kWh | Institutul de Statistică din Turcia |
| Gaze naturale | nu se aplică | 53,58 | GJ | Institutul de Statistică din Turcia |
| Abur | nu se aplică | 199,04 | tone | Cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor |
| Apă | nu se aplică | 9,78 | m3 | Direcția generală apă și canalizare a provinciei Kocaeli |
| Forța de muncă |
| Forță de muncă calificată și necalificată | nu se aplică | 35,53 | oră | Institutul de Statistică din Turcia |
| Produs secundar |
| Amoniac | 281410 | 5,89 | kg | GTA |

(140)

Având în vedere toate informațiile furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și după analizarea observațiilor părților interesate, au fost identificați următorii factori de producție, sursele și valorile nedistorsionate ale acestora pentru a stabili valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază:

Tabelul 1

Tabelul 1

Factorii de producție ai melaminei

Factorii de producție ai melaminei

Factor de producție

Codul mărfurilor în Turcia

Valoare nedistorsionată (CNY)

Unitate de măsură

Sursa informațiilor

Materii prime

Materii prime

Uree

310210

4,41

kg

Global Trade Atlas („GTA”) (90)

90

Amoniac

281410

5,91

kg

GTA

Energie/utilități

Energie/utilități

Electricitate

nu se aplică

0,56

kWh

Institutul de Statistică din Turcia

Gaze naturale

nu se aplică

53,58

GJ

Institutul de Statistică din Turcia

Abur

nu se aplică

199,04

tone

Cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

Apă

nu se aplică

9,78

m3

3

Direcția generală apă și canalizare a provinciei Kocaeli

Forța de muncă

Forța de muncă

Forță de muncă calificată și necalificată

nu se aplică

35,53

oră

Institutul de Statistică din Turcia

Produs secundar

Produs secundar

Amoniac

281410

5,89

kg

GTA

3.2.2.3.1.   Materii prime

| (141) | Pentru a stabili prețul nedistorsionat al materiilor prime livrate la poarta fabricii unui producător din țara reprezentativă, Comisia a utilizat drept bază prețul mediu ponderat de import în țara reprezentativă, astfel cum a fost raportat în GTA, la care au fost adăugate taxele de import (91) și costurile de transport (92). Un preț de import în țara reprezentativă a fost determinat ca fiind o medie ponderată a prețurilor unitare ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția RPC și a țărilor care nu sunt membre ale OMC („țări care nu sunt membre ale OMC”), menționate în anexa 1 la Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului (93). |
| --- | --- |

(141)

Pentru a stabili prețul nedistorsionat al materiilor prime livrate la poarta fabricii unui producător din țara reprezentativă, Comisia a utilizat drept bază prețul mediu ponderat de import în țara reprezentativă, astfel cum a fost raportat în GTA, la care au fost adăugate taxele de import (91) și costurile de transport (92). Un preț de import în țara reprezentativă a fost determinat ca fiind o medie ponderată a prețurilor unitare ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția RPC și a țărilor care nu sunt membre ale OMC („țări care nu sunt membre ale OMC”), menționate în anexa 1 la Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului (93).

91

92

93

| (142) | Comisia a decis să excludă importurile din RPC în țara reprezentativă deoarece a concluzionat în secțiunea 3.2.2.1 de mai sus că nu era adecvat să se utilizeze prețurile și costurile interne din RPC din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere că nu există nicio dovadă din care să reiasă că aceleași distorsiuni nu afectează și produsele destinate exportului, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat și prețurile de export. După excluderea importurilor din RPC și din țările care nu sunt membre ale OMC în țara reprezentativă, volumul importurilor din alte țări terțe a rămas reprezentativ. |
| --- | --- |

(142)

Comisia a decis să excludă importurile din RPC în țara reprezentativă deoarece a concluzionat în secțiunea 3.2.2.1 de mai sus că nu era adecvat să se utilizeze prețurile și costurile interne din RPC din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere că nu există nicio dovadă din care să reiasă că aceleași distorsiuni nu afectează și produsele destinate exportului, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat și prețurile de export. După excluderea importurilor din RPC și din țările care nu sunt membre ale OMC în țara reprezentativă, volumul importurilor din alte țări terțe a rămas reprezentativ.

| (143) | Comisia a examinat dacă factorii de producție pentru care statisticile privind importurile au fost utilizate ca sursă de costuri nedistorsionate au făcut în Turcia obiectul unor restricții la export care ar putea denatura prețurile interne și, prin urmare, și prețurile importurilor (94). Comisia a constatat că Turcia nu a aplicat nicio restricție la exporturile de uree și amoniac în cursul PIR. |
| --- | --- |

(143)

Comisia a examinat dacă factorii de producție pentru care statisticile privind importurile au fost utilizate ca sursă de costuri nedistorsionate au făcut în Turcia obiectul unor restricții la export care ar putea denatura prețurile interne și, prin urmare, și prețurile importurilor (94). Comisia a constatat că Turcia nu a aplicat nicio restricție la exporturile de uree și amoniac în cursul PIR.

94

| (144) | Comisia a analizat în continuare dacă prețurile importurilor ar fi putut fi distorsionate de importurile din RPC și din țări care nu sunt membre ale OMC (95). Comisia a constatat că mai puțin de 14,5 % din importurile de uree proveneau din RPC și din țări care nu sunt membre ale OMC în cursul PIR. În ceea ce privește amoniacul, cota importurilor originare din RPC și din țări care nu sunt membre ale OMC nu a depășit 0,01 % în cursul PIR. Prin urmare, Comisia a concluzionat că este posibil ca prețurile de import să nu fie afectate de importurile din RPC și din țări care nu sunt membre ale OMC. |
| --- | --- |

(144)

Comisia a analizat în continuare dacă prețurile importurilor ar fi putut fi distorsionate de importurile din RPC și din țări care nu sunt membre ale OMC (95). Comisia a constatat că mai puțin de 14,5 % din importurile de uree proveneau din RPC și din țări care nu sunt membre ale OMC în cursul PIR. În ceea ce privește amoniacul, cota importurilor originare din RPC și din țări care nu sunt membre ale OMC nu a depășit 0,01 % în cursul PIR. Prin urmare, Comisia a concluzionat că este posibil ca prețurile de import să nu fie afectate de importurile din RPC și din țări care nu sunt membre ale OMC.

95

| (145) | În observațiile sale cu privire la nota privind sursele, CCCMC a susținut că Comisia nu ar trebui să utilizeze prețurile de import pentru a stabili costul nedistorsionat al materiilor prime din Turcia, dat fiind că aceste prețuri au fost afectate de diverși factori, de exemplu cantitatea importată, distanța față de țara de origine și, prin urmare, nu reflectau prețurile interne ale materiilor prime din Turcia. |
| --- | --- |

(145)

În observațiile sale cu privire la nota privind sursele, CCCMC a susținut că Comisia nu ar trebui să utilizeze prețurile de import pentru a stabili costul nedistorsionat al materiilor prime din Turcia, dat fiind că aceste prețuri au fost afectate de diverși factori, de exemplu cantitatea importată, distanța față de țara de origine și, prin urmare, nu reflectau prețurile interne ale materiilor prime din Turcia.

| (146) | Comisia nu a fost de acord. Materiile prime importate se află în concurență din perspectiva prețurilor cu materiile prime interne pe piața turcă. Prin urmare, Comisia a considerat că prețul de import mediu ponderat reflecta suficient prețul intern al materiilor prime din Turcia. |
| --- | --- |

(146)

Comisia nu a fost de acord. Materiile prime importate se află în concurență din perspectiva prețurilor cu materiile prime interne pe piața turcă. Prin urmare, Comisia a considerat că prețul de import mediu ponderat reflecta suficient prețul intern al materiilor prime din Turcia.

| (147) | În plus, în observațiile sale cu privire la nota privind sursele, CCCMC a susținut că, în cazul în care Comisia utilizează în continuare prețurile de import ca indicator al prețurilor interne ale materiilor prime din țara reprezentativă, ea ar trebui să le reducă valoarea cu contravaloarea navlului și a costului asigurării incluse în statisticile privind importurile înregistrate la nivel CIF. |
| --- | --- |

(147)

În plus, în observațiile sale cu privire la nota privind sursele, CCCMC a susținut că, în cazul în care Comisia utilizează în continuare prețurile de import ca indicator al prețurilor interne ale materiilor prime din țara reprezentativă, ea ar trebui să le reducă valoarea cu contravaloarea navlului și a costului asigurării incluse în statisticile privind importurile înregistrate la nivel CIF.

| (148) | Comisia nu a fost de acord. Astfel cum s-a stabilit în considerentul 146, prețurile de import reflectă nivelul prețurilor predominante pe piața internă a țării reprezentative. Cu toate acestea, costul total al unei materii prime suportat de un producător din țara reprezentativă include toate costurile suportate pentru achiziționarea materiei prime și transportul acesteia la poarta fabricii. Acesta este și punctul în care prețurile materiilor prime importate și ale celor interne concurează. Prin urmare, prețul de import al materiei prime la nivel CIF a fost majorat cu taxa la import aplicabilă și cu costul de transport în țara reprezentativă, astfel cum se menționează în considerentul 141. |
| --- | --- |

(148)

Comisia nu a fost de acord. Astfel cum s-a stabilit în considerentul 146, prețurile de import reflectă nivelul prețurilor predominante pe piața internă a țării reprezentative. Cu toate acestea, costul total al unei materii prime suportat de un producător din țara reprezentativă include toate costurile suportate pentru achiziționarea materiei prime și transportul acesteia la poarta fabricii. Acesta este și punctul în care prețurile materiilor prime importate și ale celor interne concurează. Prin urmare, prețul de import al materiei prime la nivel CIF a fost majorat cu taxa la import aplicabilă și cu costul de transport în țara reprezentativă, astfel cum se menționează în considerentul 141.

| (149) | În cele din urmă, în observațiile sale cu privire la nota privind sursele, CCCMC a susținut că prețul mediu ponderat de import al ureei nu este o valoare de referință adecvată și, prin urmare, ar trebui ajustat din următoarele trei motive:






  — | prețul mediu ponderat de import al ureei în Turcia a crescut de peste două ori în cursul perioadei examinate, ca urmare a războiului de agresiune, neprovocat și nejustificat, declanșat de Rusia împotriva Ucrainei (de la 264 USD/tonă în 2019 la 568 USD/tonă în cursul PIR (96)); |
| --- | --- | --- |

(149)

În cele din urmă, în observațiile sale cu privire la nota privind sursele, CCCMC a susținut că prețul mediu ponderat de import al ureei nu este o valoare de referință adecvată și, prin urmare, ar trebui ajustat din următoarele trei motive:

—

prețul mediu ponderat de import al ureei în Turcia a crescut de peste două ori în cursul perioadei examinate, ca urmare a războiului de agresiune, neprovocat și nejustificat, declanșat de Rusia împotriva Ucrainei (de la 264 USD/tonă în 2019 la 568 USD/tonă în cursul PIR (96));

96

| — | importurile din Statele Unite ale Americii („SUA”) au denaturat prețul mediu de import cu un preț unitar extrem de mare, de aproximativ 1 500 CNY/kg Prin urmare, importurile din SUA ar trebui excluse (97); |
| --- | --- |

—

importurile din Statele Unite ale Americii („SUA”) au denaturat prețul mediu de import cu un preț unitar extrem de mare, de aproximativ 1 500 CNY/kg Prin urmare, importurile din SUA ar trebui excluse (97);

97

| — | importurile din Qatar au denaturat prețul mediu de import, deoarece au făcut obiectul măsurilor antidumping instituite de India. În mod similar cu punctul anterior, importurile din Qatar ar trebui excluse (98). |
| --- | --- |

—

importurile din Qatar au denaturat prețul mediu de import, deoarece au făcut obiectul măsurilor antidumping instituite de India. În mod similar cu punctul anterior, importurile din Qatar ar trebui excluse (98).

98

| (150) | În ceea ce privește evoluția prețului de import al ureei în Turcia, Comisia a constatat că ea a urmat perfect evoluția prețului de import al ureei pe cele mai importante cinci piețe care importă uree (India, Brazilia, SUA, UE, Australia), reprezentând 60 % din importurile mondiale de uree (99). Prețul de import al ureei pe aceste cinci piețe a scăzut ușor mai întâi în 2020, apoi a crescut constant în 2021 și în cursul PIR. În cursul PIR, el a depășit dublul valorii din 2019. |
| --- | --- |

(150)

În ceea ce privește evoluția prețului de import al ureei în Turcia, Comisia a constatat că ea a urmat perfect evoluția prețului de import al ureei pe cele mai importante cinci piețe care importă uree (India, Brazilia, SUA, UE, Australia), reprezentând 60 % din importurile mondiale de uree (99). Prețul de import al ureei pe aceste cinci piețe a scăzut ușor mai întâi în 2020, apoi a crescut constant în 2021 și în cursul PIR. În cursul PIR, el a depășit dublul valorii din 2019.

99

| (151) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că prețul de import al ureei în Turcia nu a fost distorsionat. El a urmat mai degrabă evoluția prețurilor la nivel mondial în ceea ce privește ureea. |
| --- | --- |

(151)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că prețul de import al ureei în Turcia nu a fost distorsionat. El a urmat mai degrabă evoluția prețurilor la nivel mondial în ceea ce privește ureea.

| (152) | Referitor la prețul de import al ureei originare din SUA, Comisia a observat că prețul unitar excesiv de mare a vizat doar 8 kg din aproape 2 milioane de tone de uree importate în Turcia în cursul PIR. Prin urmare, el nu a avut niciun efect asupra prețului de import mediu ponderat utilizat ca valoare de referință pentru valoarea nedistorsionată a ureei. |
| --- | --- |

(152)

Referitor la prețul de import al ureei originare din SUA, Comisia a observat că prețul unitar excesiv de mare a vizat doar 8 kg din aproape 2 milioane de tone de uree importate în Turcia în cursul PIR. Prin urmare, el nu a avut niciun efect asupra prețului de import mediu ponderat utilizat ca valoare de referință pentru valoarea nedistorsionată a ureei.

| (153) | În ceea ce privește importurile originare din Qatar care fac obiectul unor taxe antidumping în India, Comisia a observat că, în primul rând, CCCMC nu a furnizat nicio dovadă care să demonstreze necesitatea extinderii constatărilor privind dumpingul realizate de autoritățile indiene la exporturile din Qatar către Turcia. În al doilea rând, măsurile instituite de India priveau melamina și nu ureea, materia primă în cauză. |
| --- | --- |

(153)

În ceea ce privește importurile originare din Qatar care fac obiectul unor taxe antidumping în India, Comisia a observat că, în primul rând, CCCMC nu a furnizat nicio dovadă care să demonstreze necesitatea extinderii constatărilor privind dumpingul realizate de autoritățile indiene la exporturile din Qatar către Turcia. În al doilea rând, măsurile instituite de India priveau melamina și nu ureea, materia primă în cauză.

| (154) | În urma considerațiilor expuse în considerentele 150-153, Comisia a respins afirmațiile CCCMC descrise în considerentul 149. |
| --- | --- |

(154)

În urma considerațiilor expuse în considerentele 150-153, Comisia a respins afirmațiile CCCMC descrise în considerentul 149.

| (155) | În urma comunicării constatărilor finale, CCCMC a reiterat faptul că importurile din Qatar ar trebui excluse din calculul costului nedistorsionat al ureei, dat fiind că ex\porturile din Qatar au făcut obiectul unor măsuri antidumping în India. Partea a făcut referire la reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor antidumping privind importurile de anumite accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din oțel inoxidabil, originare din RPC, în cadrul căreia Comisia a respins Malaysia ca potențială țară reprezentativă pe motiv că SUA dispunea de măsuri antidumping privind importurile de astfel de accesorii originare din Malaysia (100). |
| --- | --- |

(155)

În urma comunicării constatărilor finale, CCCMC a reiterat faptul că importurile din Qatar ar trebui excluse din calculul costului nedistorsionat al ureei, dat fiind că ex\porturile din Qatar au făcut obiectul unor măsuri antidumping în India. Partea a făcut referire la reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor antidumping privind importurile de anumite accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din oțel inoxidabil, originare din RPC, în cadrul căreia Comisia a respins Malaysia ca potențială țară reprezentativă pe motiv că SUA dispunea de măsuri antidumping privind importurile de astfel de accesorii originare din Malaysia (100).

100

| (156) | În primul rând, Comisia a observat că fiecare investigație trebuie să fie evaluată independent și că o decizie luată în cadrul unei investigații nu creează un precedent universal valabil pentru nicio altă investigație ulterioară. În al doilea rând, în cauza la care CCCMC a făcut trimitere, Malaysia a fost considerată drept una dintre potențialele țări reprezentative. Constatările privind dumpingul efectuate de o altă jurisdicție au fost relevante, deoarece deciziile de stabilire a prețurilor de către producătorii de accesorii din Malaysia, influențate de comportamentul lor de dumping, ar fi putut denatura costurile VAG și nivelurile de profitabilitate ale acestora. În speță, Qatar nu a fost utilizat ca sursă de informații financiare, și anume costurile VAG și profitul nedistorsionat. Ea a fost doar una dintre țările de origine ale ureei importate în Turcia și, ca atare, a contribuit la valoarea costului nedistorsionat al ureei. Rezultă că cele două situații nu erau deloc analoage. Nu a existat nicio indicație (și niciun argument prezentat de reclamanți în acest sens) că presupusul comportament de dumping pe o piață terță ar avea un efect de denaturare asupra prețurilor exporturilor de uree din Qatar către Turcia. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(156)

În primul rând, Comisia a observat că fiecare investigație trebuie să fie evaluată independent și că o decizie luată în cadrul unei investigații nu creează un precedent universal valabil pentru nicio altă investigație ulterioară. În al doilea rând, în cauza la care CCCMC a făcut trimitere, Malaysia a fost considerată drept una dintre potențialele țări reprezentative. Constatările privind dumpingul efectuate de o altă jurisdicție au fost relevante, deoarece deciziile de stabilire a prețurilor de către producătorii de accesorii din Malaysia, influențate de comportamentul lor de dumping, ar fi putut denatura costurile VAG și nivelurile de profitabilitate ale acestora. În speță, Qatar nu a fost utilizat ca sursă de informații financiare, și anume costurile VAG și profitul nedistorsionat. Ea a fost doar una dintre țările de origine ale ureei importate în Turcia și, ca atare, a contribuit la valoarea costului nedistorsionat al ureei. Rezultă că cele două situații nu erau deloc analoage. Nu a existat nicio indicație (și niciun argument prezentat de reclamanți în acest sens) că presupusul comportament de dumping pe o piață terță ar avea un efect de denaturare asupra prețurilor exporturilor de uree din Qatar către Turcia. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (157) | În urma comunicării constatărilor finale, CCCMC a reiterat, de asemenea, necesitatea deducerii de către Comisie a navlului și a costului asigurării din prețul de import al materiilor prime. Potrivit CCCMC, Comisia nu a clarificat motivul pentru care prețurile de import reflectau nivelul prețurilor predominante pe piața internă a țării reprezentative. Potrivit celor susținute de CCCMC în acest sens, costul unei întreprinderi din țara reprezentativă a inclus doar costul materiilor prime și al transportului intern. |
| --- | --- |

(157)

În urma comunicării constatărilor finale, CCCMC a reiterat, de asemenea, necesitatea deducerii de către Comisie a navlului și a costului asigurării din prețul de import al materiilor prime. Potrivit CCCMC, Comisia nu a clarificat motivul pentru care prețurile de import reflectau nivelul prețurilor predominante pe piața internă a țării reprezentative. Potrivit celor susținute de CCCMC în acest sens, costul unei întreprinderi din țara reprezentativă a inclus doar costul materiilor prime și al transportului intern.

| (158) | Comisia nu a fost de acord. Atunci când un producător al produsului care face obiectul reexaminării din țara reprezentativă examinează dacă ar trebui să se aprovizioneze cu o materie primă de la un furnizor intern sau extern, el compară costul total al materiei prime la poarta fabricii sale. În cazul unei materii prime furnizate de un furnizor intern în țara reprezentativă, costul total respectiv include, în mod normal, prețul materiei prime și al transportului intern. În cazul în care materia primă este furnizată de un furnizor străin, costul total include, în mod normal, prețul materiei prime, transportul intern în țara exportatoare, manipularea și încărcarea (și anume prețul la nivelul FOB), navlul și costul asigurării (și anume prețul la nivelul CIF disponibil în statisticile privind importurile), taxa la import (adică prețul după vămuire) și transportul intern. Un producător din țara reprezentativă va decide, în general, să se aprovizioneze din străinătate numai atunci când prețul de import la poarta fabricii sale este competitiv cu prețul unui furnizor intern. Prin urmare, Comisia a considerat că prețurile de import la nivel CIF, și anume inclusiv navlul și costul asigurării, ale materiilor prime au fost un indicator adecvat pentru prețurile interne (la nivel franco fabrică) ale materiilor prime respective în țara reprezentativă. În consecință, Comisia a respins afirmația. |
| --- | --- |

(158)

Comisia nu a fost de acord. Atunci când un producător al produsului care face obiectul reexaminării din țara reprezentativă examinează dacă ar trebui să se aprovizioneze cu o materie primă de la un furnizor intern sau extern, el compară costul total al materiei prime la poarta fabricii sale. În cazul unei materii prime furnizate de un furnizor intern în țara reprezentativă, costul total respectiv include, în mod normal, prețul materiei prime și al transportului intern. În cazul în care materia primă este furnizată de un furnizor străin, costul total include, în mod normal, prețul materiei prime, transportul intern în țara exportatoare, manipularea și încărcarea (și anume prețul la nivelul FOB), navlul și costul asigurării (și anume prețul la nivelul CIF disponibil în statisticile privind importurile), taxa la import (adică prețul după vămuire) și transportul intern. Un producător din țara reprezentativă va decide, în general, să se aprovizioneze din străinătate numai atunci când prețul de import la poarta fabricii sale este competitiv cu prețul unui furnizor intern. Prin urmare, Comisia a considerat că prețurile de import la nivel CIF, și anume inclusiv navlul și costul asigurării, ale materiilor prime au fost un indicator adecvat pentru prețurile interne (la nivel franco fabrică) ale materiilor prime respective în țara reprezentativă. În consecință, Comisia a respins afirmația.

3.2.2.3.2.   Energie/utilități

| (159) | Comisia intenționa să utilizeze prețurile medii ale energiei electrice aplicabile utilizatorilor industriali în a doua jumătate a anului 2021 și în prima jumătate a anului 2022, astfel cum au fost publicate de Institutul de Statistică al Turciei (101). Comisia a utilizat tarifele aplicabile tranșei de consum 70 000-150 000 MWh. Pentru a determina tranșa de consum aplicabilă, Comisia a utilizat consumul de energie electrică raportat de Xinjiang XLX ca date disponibile. |
| --- | --- |

(159)

Comisia intenționa să utilizeze prețurile medii ale energiei electrice aplicabile utilizatorilor industriali în a doua jumătate a anului 2021 și în prima jumătate a anului 2022, astfel cum au fost publicate de Institutul de Statistică al Turciei (101). Comisia a utilizat tarifele aplicabile tranșei de consum 70 000-150 000 MWh. Pentru a determina tranșa de consum aplicabilă, Comisia a utilizat consumul de energie electrică raportat de Xinjiang XLX ca date disponibile.

101

| (160) | Prețurile energiei electrice raportate de Institutul de Statistică al Turciei au inclus toate impozitele. Prin urmare, Comisia a dedus TVA-ul de 18 % din prețul energiei electrice raportat în statisticile naționale. |
| --- | --- |

(160)

Prețurile energiei electrice raportate de Institutul de Statistică al Turciei au inclus toate impozitele. Prin urmare, Comisia a dedus TVA-ul de 18 % din prețul energiei electrice raportat în statisticile naționale.

| (161) | Comisia intenționa să utilizeze prețurile medii ale gazelor naturale aplicabile utilizatorilor industriali în a doua jumătate a anului 2021 și în prima jumătate a anului 2022, astfel cum au fost publicate de Institutul de Statistică al Turciei (102). Comisia a utilizat tarifele aplicabile tranșei de consum 26 100 000-104 000 000 m3. Pentru a determina tranșa de consum aplicabilă, Comisia a utilizat consumul de gaze naturale raportat de Xinjiang XLX ca date disponibile. |
| --- | --- |

(161)

Comisia intenționa să utilizeze prețurile medii ale gazelor naturale aplicabile utilizatorilor industriali în a doua jumătate a anului 2021 și în prima jumătate a anului 2022, astfel cum au fost publicate de Institutul de Statistică al Turciei (102). Comisia a utilizat tarifele aplicabile tranșei de consum 26 100 000-104 000 000 m3. Pentru a determina tranșa de consum aplicabilă, Comisia a utilizat consumul de gaze naturale raportat de Xinjiang XLX ca date disponibile.

102

3

| (162) | Unitatea de măsură utilizată în statisticile din Turcia a fost metrul cub. Cu toate acestea, consumul raportat în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a fost măsurat în gigajouli (GJ). Comisia a utilizat factorul de conversie de 0,0373 GJ/m3 pentru a ajunge la costul nedistorsionat al unui gigajoule în Turcia. |
| --- | --- |

(162)

Unitatea de măsură utilizată în statisticile din Turcia a fost metrul cub. Cu toate acestea, consumul raportat în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a fost măsurat în gigajouli (GJ). Comisia a utilizat factorul de conversie de 0,0373 GJ/m3 pentru a ajunge la costul nedistorsionat al unui gigajoule în Turcia.

3

| (163) | Prețurile gazelor naturale raportate de Institutul de Statistică al Turciei au inclus toate impozitele. Prin urmare, Comisia a dedus TVA-ul de 18 % din prețul gazelor naturale raportat în statisticile naționale. |
| --- | --- |

(163)

Prețurile gazelor naturale raportate de Institutul de Statistică al Turciei au inclus toate impozitele. Prin urmare, Comisia a dedus TVA-ul de 18 % din prețul gazelor naturale raportat în statisticile naționale.

| (164) | Pentru a stabili costul nedistorsionat al aburului, Comisia a aplicat abordarea utilizată în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Solicitanții au stabilit costul nedistorsionat al aburului prin înmulțirea costului nedistorsionat al gazelor naturale cu un factor bazat pe raportul empiric dintre costul gazelor naturale și costul aburului observat de solicitanți. |
| --- | --- |

(164)

Pentru a stabili costul nedistorsionat al aburului, Comisia a aplicat abordarea utilizată în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Solicitanții au stabilit costul nedistorsionat al aburului prin înmulțirea costului nedistorsionat al gazelor naturale cu un factor bazat pe raportul empiric dintre costul gazelor naturale și costul aburului observat de solicitanți.

| (165) | Comisia a utilizat prețurile apei aplicabile în Turcia, astfel cum sunt practicate de Direcția generală apă și canalizare a provinciei Kocaeli (103), care este responsabilă de aprovizionarea cu apă, colectarea și tratarea apelor uzate în provincia Kocaeli, pentru utilizatorii industriali. Prețurile aplicabile au fost ușor accesibile pe site-ul de internet al autorității turce. |
| --- | --- |

(165)

Comisia a utilizat prețurile apei aplicabile în Turcia, astfel cum sunt practicate de Direcția generală apă și canalizare a provinciei Kocaeli (103), care este responsabilă de aprovizionarea cu apă, colectarea și tratarea apelor uzate în provincia Kocaeli, pentru utilizatorii industriali. Prețurile aplicabile au fost ușor accesibile pe site-ul de internet al autorității turce.

103

| (166) | În observațiile sale cu privire la nota privind sursele, CCCMC a susținut că respectivele costuri ale energiei electrice și ale gazelor naturale din Turcia au fost denaturate, deoarece ele crescuseră considerabil pe parcursul perioadei investigației de reexaminare. CCCMC a susținut că respectivele creșteri ale prețurilor la energie au fost cauzate de presiunea exercitată asupra prețurilor gazelor naturale în urma războiului de agresiune neprovocat și nejustificat al Rusiei împotriva Ucrainei, citând raportul privind melamina (Europa) publicat de Serviciile independente de informații privind mărfurile („ICIS”) (104) la 23 martie 2022. |
| --- | --- |

(166)

În observațiile sale cu privire la nota privind sursele, CCCMC a susținut că respectivele costuri ale energiei electrice și ale gazelor naturale din Turcia au fost denaturate, deoarece ele crescuseră considerabil pe parcursul perioadei investigației de reexaminare. CCCMC a susținut că respectivele creșteri ale prețurilor la energie au fost cauzate de presiunea exercitată asupra prețurilor gazelor naturale în urma războiului de agresiune neprovocat și nejustificat al Rusiei împotriva Ucrainei, citând raportul privind melamina (Europa) publicat de Serviciile independente de informații privind mărfurile („ICIS”) (104) la 23 martie 2022.

104

| (167) | De la bun început, Comisia a observat că raportul citat de CCCMC nu a furnizat nicio analiză cuprinzătoare a evoluției prețurilor la energie în Europa, în special în comparație cu RPC. Ea a menționat doar creșterea prețurilor gazelor naturale în contextul negocierilor privind prețul melaminei pentru al doilea trimestru al anului 2022, și anume ultimul trimestru al PIR. |
| --- | --- |

(167)

De la bun început, Comisia a observat că raportul citat de CCCMC nu a furnizat nicio analiză cuprinzătoare a evoluției prețurilor la energie în Europa, în special în comparație cu RPC. Ea a menționat doar creșterea prețurilor gazelor naturale în contextul negocierilor privind prețul melaminei pentru al doilea trimestru al anului 2022, și anume ultimul trimestru al PIR.

| (168) | În plus, războiul de agresiune neprovocat și nejustificat al Rusiei împotriva Ucrainei a perturbat piețele energiei din întreaga lume (105). Prin urmare, tendința de creștere a prețurilor la energie în Turcia nu ar putea fi considerată ca atare un eveniment izolat aplicabil exclusiv pieței turce. |
| --- | --- |

(168)

În plus, războiul de agresiune neprovocat și nejustificat al Rusiei împotriva Ucrainei a perturbat piețele energiei din întreaga lume (105). Prin urmare, tendința de creștere a prețurilor la energie în Turcia nu ar putea fi considerată ca atare un eveniment izolat aplicabil exclusiv pieței turce.

105

| (169) | Deși costul nedistorsionat al energiei electrice și al gazelor naturale stabilit inițial a reprezentat doar 5 % din valoarea normală construită, costul nedistorsionat al aburului a fost legat de costul gazelor naturale și s-a ridicat la 15 % din valoarea normală construită. |
| --- | --- |

(169)

Deși costul nedistorsionat al energiei electrice și al gazelor naturale stabilit inițial a reprezentat doar 5 % din valoarea normală construită, costul nedistorsionat al aburului a fost legat de costul gazelor naturale și s-a ridicat la 15 % din valoarea normală construită.

| (170) | Prin urmare, Comisia a examinat în continuare evoluția prețurilor la energie plătite de utilizatorii industriali în Turcia. Costul nedistorsionat al energiei electrice a fost stabilit inițial la nivelul de 0,65 CNY/kWh și al gazelor naturale la nivelul de 80,91 CNY/GJ. |
| --- | --- |

(170)

Prin urmare, Comisia a examinat în continuare evoluția prețurilor la energie plătite de utilizatorii industriali în Turcia. Costul nedistorsionat al energiei electrice a fost stabilit inițial la nivelul de 0,65 CNY/kWh și al gazelor naturale la nivelul de 80,91 CNY/GJ.

| (171) | Comisia a constatat că, în perioada investigației de reexaminare, prețurile energiei electrice și ale gazelor naturale au crescut într-un ritm care a depășit cu mult rata deja mare a inflației (78,6 % (106)) în Turcia. Prețurile energiei au crescut în special în prima jumătate a anului 2022, energia electrică de 3,5 ori, iar gazul de șase ori mai mult decât în prima jumătate a anului 2021. |
| --- | --- |

(171)

Comisia a constatat că, în perioada investigației de reexaminare, prețurile energiei electrice și ale gazelor naturale au crescut într-un ritm care a depășit cu mult rata deja mare a inflației (78,6 % (106)) în Turcia. Prețurile energiei au crescut în special în prima jumătate a anului 2022, energia electrică de 3,5 ori, iar gazul de șase ori mai mult decât în prima jumătate a anului 2021.

106

| (172) | Prin urmare, ținând seama de ponderea semnificativă a energiei electrice, a gazelor naturale și a aburului din valoarea normală construită, Comisia a considerat adecvat să ajusteze costul nedistorsionat al energiei electrice și al gazelor naturale stabilit inițial. Comisia a utilizat ca punct de plecare prețul energiei electrice și al gazelor naturale aplicabil utilizatorilor industriali turci în a doua jumătate a anului 2021 și a majorat aceste tarife în conformitate cu creșterea prețurilor la energie constatată la nivelul Xinjiang XLX (107) pentru a stabili valoarea de referință pentru prima jumătate a anului 2022. Ulterior, Comisia a calculat costul mediu nedistorsionat al energiei electrice, al gazelor și al aburului utilizând prețurile reale aplicabile în Turcia în a doua jumătate a anului 2021 și valorile ajustate pentru prima jumătate a anului 2022. În urma acestor ajustări, cota energiei electrice, a gazelor naturale și a aburului din valoarea normală construită a scăzut la 15 %. |
| --- | --- |

(172)

Prin urmare, ținând seama de ponderea semnificativă a energiei electrice, a gazelor naturale și a aburului din valoarea normală construită, Comisia a considerat adecvat să ajusteze costul nedistorsionat al energiei electrice și al gazelor naturale stabilit inițial. Comisia a utilizat ca punct de plecare prețul energiei electrice și al gazelor naturale aplicabil utilizatorilor industriali turci în a doua jumătate a anului 2021 și a majorat aceste tarife în conformitate cu creșterea prețurilor la energie constatată la nivelul Xinjiang XLX (107) pentru a stabili valoarea de referință pentru prima jumătate a anului 2022. Ulterior, Comisia a calculat costul mediu nedistorsionat al energiei electrice, al gazelor și al aburului utilizând prețurile reale aplicabile în Turcia în a doua jumătate a anului 2021 și valorile ajustate pentru prima jumătate a anului 2022. În urma acestor ajustări, cota energiei electrice, a gazelor naturale și a aburului din valoarea normală construită a scăzut la 15 %.

107

3.2.2.3.3.   Forța de muncă

| (173) | În cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, solicitanții au utilizat informații privind salariile personalului calificat (inginer în sectorul industrial) și ale personalului necalificat (lucrător în fabrică) din Turcia, publicate de Institutul de Cercetare Economică (108). Cu toate acestea, informațiile disponibile fie în versiunea deschisă a cererii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, fie pe site-ul de internet respectiv, nu au permis confirmarea perioadei vizate de date. În plus, criteriul de referință utilizat de solicitanți conținea doar salarii, dar nu și costuri suplimentare cu forța de muncă, de exemplu, contribuții sociale. |
| --- | --- |

(173)

În cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, solicitanții au utilizat informații privind salariile personalului calificat (inginer în sectorul industrial) și ale personalului necalificat (lucrător în fabrică) din Turcia, publicate de Institutul de Cercetare Economică (108). Cu toate acestea, informațiile disponibile fie în versiunea deschisă a cererii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, fie pe site-ul de internet respectiv, nu au permis confirmarea perioadei vizate de date. În plus, criteriul de referință utilizat de solicitanți conținea doar salarii, dar nu și costuri suplimentare cu forța de muncă, de exemplu, contribuții sociale.

108

| (174) | Prin urmare, Comisia a decis să utilizeze informațiile privind costul cu forța de muncă în sectorul industrial relevant puse la dispoziție de Institutul de Statistică al Turciei (109). Comisia a utilizat cele mai recente costuri orare cu forța de muncă (110) înregistrate în diviziunea 20 – Fabricarea substanțelor și a produselor chimice din Nomenclatorul statistic al activităților economice din Comunitatea Europeană (NACE Rev. 2) (111). Întrucât cele mai recente date au vizat doar anul 2020, Comisia a ajustat costul cu forța de muncă utilizând indicele costului cu forța de muncă aplicabil industriei prelucrătoare în al treilea și al patrulea trimestru al anului 2021 și în primul și al doilea trimestru din 2022 (112), astfel cum au fost publicate de Institutul de Statistică al Turciei. |
| --- | --- |

(174)

Prin urmare, Comisia a decis să utilizeze informațiile privind costul cu forța de muncă în sectorul industrial relevant puse la dispoziție de Institutul de Statistică al Turciei (109). Comisia a utilizat cele mai recente costuri orare cu forța de muncă (110) înregistrate în diviziunea 20 – Fabricarea substanțelor și a produselor chimice din Nomenclatorul statistic al activităților economice din Comunitatea Europeană (NACE Rev. 2) (111). Întrucât cele mai recente date au vizat doar anul 2020, Comisia a ajustat costul cu forța de muncă utilizând indicele costului cu forța de muncă aplicabil industriei prelucrătoare în al treilea și al patrulea trimestru al anului 2021 și în primul și al doilea trimestru din 2022 (112), astfel cum au fost publicate de Institutul de Statistică al Turciei.

109

110

111

112

3.2.2.3.4.   Produse secundare

| (175) | Conform informațiilor din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în producția de melamină se obține un singur produs secundar, și anume amoniacul. Pentru a stabili prețul său nedistorsionat, Comisia a adăugat și taxele de import și costurile de transport intern la prețul mediu de import în Turcia, urmând aceeași metodologie ca pentru materiile prime. |
| --- | --- |

(175)

Conform informațiilor din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în producția de melamină se obține un singur produs secundar, și anume amoniacul. Pentru a stabili prețul său nedistorsionat, Comisia a adăugat și taxele de import și costurile de transport intern la prețul mediu de import în Turcia, urmând aceeași metodologie ca pentru materiile prime.

| (176) | Amoniacul obținut ca produs secundar este reintrodus în procesul de producție în instalația de uree. În conformitate cu cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, eficiența acestui amoniac în instalația de uree este mai mică decât eficiența amoniacului produs inițial pentru a fi utilizat în instalația de uree. Prin urmare, solicitanții au redus valoarea nedistorsionată a produsului secundar cu un procent bazat pe experiența lor anterioară. Comisia a aplicat același coeficient de ajustare. |
| --- | --- |

(176)

Amoniacul obținut ca produs secundar este reintrodus în procesul de producție în instalația de uree. În conformitate cu cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, eficiența acestui amoniac în instalația de uree este mai mică decât eficiența amoniacului produs inițial pentru a fi utilizat în instalația de uree. Prin urmare, solicitanții au redus valoarea nedistorsionată a produsului secundar cu un procent bazat pe experiența lor anterioară. Comisia a aplicat același coeficient de ajustare.

3.2.2.3.5.   Cheltuielile generale de producție, costurile VAG și profiturile

| (177) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „valoarea normală construită include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri”. În plus, trebuie stabilită o valoare pentru cheltuielile generale de producție care să acopere costurile neincluse în factorii de producție menționați mai sus. |
| --- | --- |

(177)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „valoarea normală construită include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri”. În plus, trebuie stabilită o valoare pentru cheltuielile generale de producție care să acopere costurile neincluse în factorii de producție menționați mai sus.

| (178) | În cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, solicitanții au estimat costul fix pe baza costului fix suportat de unul dintre solicitanți pentru producția unei tone de melamină. Costul fix estimat a fost ajustat în sens descrescător pentru a reflecta diferența de dezvoltare economică dintre Turcia și statul membru în care se află solicitantul. |
| --- | --- |

(178)

În cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, solicitanții au estimat costul fix pe baza costului fix suportat de unul dintre solicitanți pentru producția unei tone de melamină. Costul fix estimat a fost ajustat în sens descrescător pentru a reflecta diferența de dezvoltare economică dintre Turcia și statul membru în care se află solicitantul.

| (179) | Comisia a inclus costurile fixe respective în calculul costului de producție nedistorsionat drept cheltuieli generale de producție, urmând metodologia aplicată de solicitanți. Valoarea reală a costurilor fixe a fost actualizată pe baza răspunsului verificat la chestionar transmis de solicitantul menționat în considerentul 178 și ajustată pentru a ține seama de diferența de dezvoltare economică. |
| --- | --- |

(179)

Comisia a inclus costurile fixe respective în calculul costului de producție nedistorsionat drept cheltuieli generale de producție, urmând metodologia aplicată de solicitanți. Valoarea reală a costurilor fixe a fost actualizată pe baza răspunsului verificat la chestionar transmis de solicitantul menționat în considerentul 178 și ajustată pentru a ține seama de diferența de dezvoltare economică.

| (180) | Astfel cum se explică în considerentul 137, nu au existat producători de melamină în Turcia. Prin urmare, costurile VAG și profitul au fost stabilite pe baza informațiilor financiare ale trei producători turci din aceeași categorie generală de produse. În cadrul prezentei investigații, ea cuprinde producătorii de produse din lanțul valoric al amoniacului, din care și melamina face parte, și anume îngrășămintele pe bază de azot. |
| --- | --- |

(180)

Astfel cum se explică în considerentul 137, nu au existat producători de melamină în Turcia. Prin urmare, costurile VAG și profitul au fost stabilite pe baza informațiilor financiare ale trei producători turci din aceeași categorie generală de produse. În cadrul prezentei investigații, ea cuprinde producătorii de produse din lanțul valoric al amoniacului, din care și melamina face parte, și anume îngrășămintele pe bază de azot.

| (181) | Comisia a utilizat informațiile financiare care vizează PIR publicate de întreprinderile Ege Gübre (113), Tekfen (114) și Bagfaș (115) pe site-urile lor de internet sau prin intermediul unei platforme online de publicare a informațiilor. În cazul în care au fost disponibile, Comisia s-a bazat pe datele raportate pentru segmentul cel mai apropiat de produsul care face obiectul reexaminării. Veniturile și cheltuielile din activitățile de investiții nu au fost luate în considerare. |
| --- | --- |

(181)

Comisia a utilizat informațiile financiare care vizează PIR publicate de întreprinderile Ege Gübre (113), Tekfen (114) și Bagfaș (115) pe site-urile lor de internet sau prin intermediul unei platforme online de publicare a informațiilor. În cazul în care au fost disponibile, Comisia s-a bazat pe datele raportate pentru segmentul cel mai apropiat de produsul care face obiectul reexaminării. Veniturile și cheltuielile din activitățile de investiții nu au fost luate în considerare.

113

114

115

| (182) | Toate cele trei întreprinderi dispuneau de informații financiare pentru perioadele care vizează PIR. În plus, toate cele trei întreprinderi au fost profitabile în cursul PIR. Prin urmare, Comisia a calculat o medie ponderată a costurilor VAG și a profitului pentru a stabili costurile VAG și profitul, nedistorsionate, din țara reprezentativă. |
| --- | --- |

(182)

Toate cele trei întreprinderi dispuneau de informații financiare pentru perioadele care vizează PIR. În plus, toate cele trei întreprinderi au fost profitabile în cursul PIR. Prin urmare, Comisia a calculat o medie ponderată a costurilor VAG și a profitului pentru a stabili costurile VAG și profitul, nedistorsionate, din țara reprezentativă.

| (183) | Media ponderată aplicabilă a costurilor VAG și a profitului a fost stabilită, ca procent din costul bunurilor vândute, la 16,5 % și, respectiv, 21,6 %. |
| --- | --- |

(183)

Media ponderată aplicabilă a costurilor VAG și a profitului a fost stabilită, ca procent din costul bunurilor vândute, la 16,5 % și, respectiv, 21,6 %.

| (184) | În observațiile sale cu privire la nota privind sursele, CCCMC a susținut că îngrășămintele pe bază de azot reprezintă un produs cu caracteristici fizice și chimice diferite de melamină, cu utilizări finale diferite și cu clienți vizați în mod specific. Prin urmare, ar trebui utilizate datele financiare ale producătorilor de melamină din Turcia. În cazul în care astfel de date nu sunt disponibile, Comisia ar trebui să revină la costurile VAG și la profitul solicitanților în calitate de producători efectivi de melamină. În cele din urmă, în cazul în care Comisia insistă asupra utilizării informațiilor financiare ale întreprinderilor turce, ar trebui luate în considerare numai costurile VAG și profitul Tekfen, întrucât celelalte două întreprinderi nu dispuneau de informații financiare auditate. |
| --- | --- |

(184)

În observațiile sale cu privire la nota privind sursele, CCCMC a susținut că îngrășămintele pe bază de azot reprezintă un produs cu caracteristici fizice și chimice diferite de melamină, cu utilizări finale diferite și cu clienți vizați în mod specific. Prin urmare, ar trebui utilizate datele financiare ale producătorilor de melamină din Turcia. În cazul în care astfel de date nu sunt disponibile, Comisia ar trebui să revină la costurile VAG și la profitul solicitanților în calitate de producători efectivi de melamină. În cele din urmă, în cazul în care Comisia insistă asupra utilizării informațiilor financiare ale întreprinderilor turce, ar trebui luate în considerare numai costurile VAG și profitul Tekfen, întrucât celelalte două întreprinderi nu dispuneau de informații financiare auditate.

| (185) | Comisia a observat că îngrășămintele pe bază de azot, produse în lanțul valoric al amoniacului, ar putea fi luate în considerare în mod justificat ca făcând parte din aceeași categorie generală de produse. Costurile VAG și profitul producătorilor din Uniune nu au putut fi utilizate în cazul de față având în vedere nivelul diferit de dezvoltare economică dintre RPC și Uniune. În cele din urmă, nici Comisia, nici CCCMC. nu au putut stabili dacă informațiile financiare ale Ege Gübre și Bagfaș au fost sau nu auditate. Întrucât, în cadrul prezentei investigații, Comisia s-a bazat pe informații financiare ale întreprinderilor care nu au fabricat efectiv produsul care face obiectul reexaminării, o medie ponderată a tuturor celor trei producători a fost considerată mai adecvată și mai reprezentativă. |
| --- | --- |

(185)

Comisia a observat că îngrășămintele pe bază de azot, produse în lanțul valoric al amoniacului, ar putea fi luate în considerare în mod justificat ca făcând parte din aceeași categorie generală de produse. Costurile VAG și profitul producătorilor din Uniune nu au putut fi utilizate în cazul de față având în vedere nivelul diferit de dezvoltare economică dintre RPC și Uniune. În cele din urmă, nici Comisia, nici CCCMC. nu au putut stabili dacă informațiile financiare ale Ege Gübre și Bagfaș au fost sau nu auditate. Întrucât, în cadrul prezentei investigații, Comisia s-a bazat pe informații financiare ale întreprinderilor care nu au fabricat efectiv produsul care face obiectul reexaminării, o medie ponderată a tuturor celor trei producători a fost considerată mai adecvată și mai reprezentativă.

| (186) | În consecință, Comisia a respins afirmațiile CCCMC privind costurile VAG și profitul, nedistorsionate. |
| --- | --- |

(186)

În consecință, Comisia a respins afirmațiile CCCMC privind costurile VAG și profitul, nedistorsionate.

| (187) | În urma comunicării constatărilor finale, Xinjiang XLX și CCCMC au reiterat faptul că, în ceea ce privește Comisia, aceasta ar trebui să excludă Ege Gübre și Bagfaș de la stabilirea costurilor VAG și a profitului, nefiind clar dacă situațiile financiare ale celor două întreprinderi au fost auditate. |
| --- | --- |

(187)

În urma comunicării constatărilor finale, Xinjiang XLX și CCCMC au reiterat faptul că, în ceea ce privește Comisia, aceasta ar trebui să excludă Ege Gübre și Bagfaș de la stabilirea costurilor VAG și a profitului, nefiind clar dacă situațiile financiare ale celor două întreprinderi au fost auditate.

| (188) | În acest sens, Comisia a efectuat cercetări suplimentare și a putut confirma că informațiile financiare ale ambelor întreprinderi, Ege Gübre (116) și Bagfaș (117), au fost auditate în perioadele utilizate pentru stabilirea costurilor VAG și a profitului. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(188)

În acest sens, Comisia a efectuat cercetări suplimentare și a putut confirma că informațiile financiare ale ambelor întreprinderi, Ege Gübre (116) și Bagfaș (117), au fost auditate în perioadele utilizate pentru stabilirea costurilor VAG și a profitului. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

116

117

3.2.2.4.   Calcularea valorii normale

Calcularea valorii normale

| (189) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a construit valoarea normală la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(189)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a construit valoarea normală la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază.

| (190) | Întrucât melamina este un produs de bază fără alte tipuri de produse, valoarea normală a fost construită pentru un singur (tip de) produs. |
| --- | --- |

(190)

Întrucât melamina este un produs de bază fără alte tipuri de produse, valoarea normală a fost construită pentru un singur (tip de) produs.

| (191) | Comisia a stabilit costurile de fabricație nedistorsionate. În lipsa unei cooperări semnificative din partea producătorilor-exportatori, Comisia a utilizat informațiile furnizate de solicitanți în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor referitoare la utilizarea fiecărui factor de producție utilizat la fabricarea melaminei cu tehnologia Eurotecnica. |
| --- | --- |

(191)

Comisia a stabilit costurile de fabricație nedistorsionate. În lipsa unei cooperări semnificative din partea producătorilor-exportatori, Comisia a utilizat informațiile furnizate de solicitanți în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor referitoare la utilizarea fiecărui factor de producție utilizat la fabricarea melaminei cu tehnologia Eurotecnica.

| (192) | Costul de producție nedistorsionat a fost redus cu valoarea nedistorsionată a produsului secundar, ajustată în sens descrescător pentru pierderea eficienței (a se vedea considerentele 175 și 176). |
| --- | --- |

(192)

Costul de producție nedistorsionat a fost redus cu valoarea nedistorsionată a produsului secundar, ajustată în sens descrescător pentru pierderea eficienței (a se vedea considerentele 175 și 176).

| (193) | Comisia a adăugat apoi cheltuielile generale de producție la costurile de producție nedistorsionate pentru a ajunge la costul de producție nedistorsionat. Solicitanții au raportat cheltuielile generale de producție drept costuri fixe în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Valoarea costurilor fixe a fost actualizată în conformitate cu răspunsul solicitantului respectiv la chestionarul privind prejudiciul și ajustată în sens descrescător pentru a ține seama de diferența de dezvoltare economică. |
| --- | --- |

(193)

Comisia a adăugat apoi cheltuielile generale de producție la costurile de producție nedistorsionate pentru a ajunge la costul de producție nedistorsionat. Solicitanții au raportat cheltuielile generale de producție drept costuri fixe în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Valoarea costurilor fixe a fost actualizată în conformitate cu răspunsul solicitantului respectiv la chestionarul privind prejudiciul și ajustată în sens descrescător pentru a ține seama de diferența de dezvoltare economică.

| (194) | În plus, Comisia a adăugat costurile VAG și profitul, nedistorsionate, la un nivel de 16,5 % și, respectiv, 21,6 %, la costul de producție nedistorsionat (a se vedea considerentele 180-183). |
| --- | --- |

(194)

În plus, Comisia a adăugat costurile VAG și profitul, nedistorsionate, la un nivel de 16,5 % și, respectiv, 21,6 %, la costul de producție nedistorsionat (a se vedea considerentele 180-183).

| (195) | În cele din urmă, Comisia a constatat că, în RPC, taxa pe valoarea adăugată („TVA”) aplicată exporturilor de melamină (13 %) a fost rambursată doar parțial (10 %). Diferența dintre TVA-ul plătit sau de plătit și valoarea rambursată a crescut costul producătorilor din RPC în contextul fabricării melaminei pentru export. Prin urmare, Comisia a adăugat încă 3 % la valoarea nedistorsionată a melaminei, stabilită în conformitate cu considerentele 191-194. |
| --- | --- |

(195)

În cele din urmă, Comisia a constatat că, în RPC, taxa pe valoarea adăugată („TVA”) aplicată exporturilor de melamină (13 %) a fost rambursată doar parțial (10 %). Diferența dintre TVA-ul plătit sau de plătit și valoarea rambursată a crescut costul producătorilor din RPC în contextul fabricării melaminei pentru export. Prin urmare, Comisia a adăugat încă 3 % la valoarea nedistorsionată a melaminei, stabilită în conformitate cu considerentele 191-194.

| (196) | În acest mod, Comisia a construit valoarea normală la nivel franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(196)

În acest mod, Comisia a construit valoarea normală la nivel franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază.

3.2.3.   Prețul de export

Prețul de export

| (197) | În lipsa unei cooperări semnificative din partea producătorilor-exportatori din RPC, prețul de export pentru toate importurile de melamină a fost stabilit pe baza datelor de import furnizate de Eurostat, care au fost înregistrate la nivel CIF, ajustate la nivel franco fabrică prin deducerea navlului și a costurilor de asigurare și de transport intern în RPC. |
| --- | --- |

(197)

În lipsa unei cooperări semnificative din partea producătorilor-exportatori din RPC, prețul de export pentru toate importurile de melamină a fost stabilit pe baza datelor de import furnizate de Eurostat, care au fost înregistrate la nivel CIF, ajustate la nivel franco fabrică prin deducerea navlului și a costurilor de asigurare și de transport intern în RPC.

| (198) | Costul mediu de asigurare și navlu s-a bazat pe analiza statisticilor privind importurile, disponibile în GTA (118). Comisia a stabilit valoarea asigurării și a navlului ca diferența dintre prețul unitar de import în Uniune al melaminei originare din RPC (înregistrat la nivelul CIF) și prețul unitar de export al melaminei exportate din RPC către Uniune (înregistrat la nivelul FOB) în perioada investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(198)

Costul mediu de asigurare și navlu s-a bazat pe analiza statisticilor privind importurile, disponibile în GTA (118). Comisia a stabilit valoarea asigurării și a navlului ca diferența dintre prețul unitar de import în Uniune al melaminei originare din RPC (înregistrat la nivelul CIF) și prețul unitar de export al melaminei exportate din RPC către Uniune (înregistrat la nivelul FOB) în perioada investigației de reexaminare.

118

| (199) | Costul transportului intern din RPC s-a bazat pe raportul de țară privind RPC din studiul „Doing Business” (119). |
| --- | --- |

(199)

Costul transportului intern din RPC s-a bazat pe raportul de țară privind RPC din studiul „Doing Business” (119).

119

3.2.4.   Comparație și marje de dumping

Comparație și marje de dumping

| (200) | Comisia a comparat valoarea normală construită, stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, cu prețul de export pe o bază franco fabrică, astfel cum a fost stabilit mai sus. Din acest motiv, marja de dumping medie ponderată, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de peste 40 %. |
| --- | --- |

(200)

Comisia a comparat valoarea normală construită, stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, cu prețul de export pe o bază franco fabrică, astfel cum a fost stabilit mai sus. Din acest motiv, marja de dumping medie ponderată, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de peste 40 %.

| (201) | În consecință, Comisia a concluzionat că practicile de dumping au continuat în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(201)

În consecință, Comisia a concluzionat că practicile de dumping au continuat în cursul perioadei investigației de reexaminare.

3.3.   Probabilitatea continuării dumpingului

Probabilitatea continuării dumpingului

| (202) | Ca urmare a constatărilor existenței dumpingului în cursul perioadei investigației de reexaminare, Comisia a examinat, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, probabilitatea continuării dumpingului, în eventualitatea abrogării măsurilor. S-au analizat următoarele elemente suplimentare: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC și atractivitatea pieței Uniunii. |
| --- | --- |

(202)

Ca urmare a constatărilor existenței dumpingului în cursul perioadei investigației de reexaminare, Comisia a examinat, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, probabilitatea continuării dumpingului, în eventualitatea abrogării măsurilor. S-au analizat următoarele elemente suplimentare: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC și atractivitatea pieței Uniunii.

3.3.1.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

| (203) | În lipsa cooperării, Comisia a stabilit capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC pe baza informațiilor furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (120). Capacitatea de producție anuală a fost estimată pe baza capacității de producție din 2020 și a proiectelor de extindere a capacității aflate în curs în 2021, astfel cum au fost raportate de solicitanți (121). În plus, Comisia a identificat noi proiecte de extindere a capacității (neincluse în raportul CEH) pe baza informațiilor publicate de Eurotecnica (122). În consecință, capacitatea de producție anuală deja disponibilă în perioada investigației de reexaminare, de [2 600 000-2 800 000] de tone, va crește probabil la [3 000 000-3 200 000] de tone în anii următori. |
| --- | --- |

(203)

În lipsa cooperării, Comisia a stabilit capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC pe baza informațiilor furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (120). Capacitatea de producție anuală a fost estimată pe baza capacității de producție din 2020 și a proiectelor de extindere a capacității aflate în curs în 2021, astfel cum au fost raportate de solicitanți (121). În plus, Comisia a identificat noi proiecte de extindere a capacității (neincluse în raportul CEH) pe baza informațiilor publicate de Eurotecnica (122). În consecință, capacitatea de producție anuală deja disponibilă în perioada investigației de reexaminare, de [2 600 000-2 800 000] de tone, va crește probabil la [3 000 000-3 200 000] de tone în anii următori.

120

121

122

| (204) | Gradul de utilizare a capacității a fost estimat la nivelul de [40-45] % în cursul PIR și se preconizează că va crește la [45-55] % până în 2025 (123). În consecință, volumul producției s-a ridicat la [1 040 000-1 260 000] de tone în cursul PIR și este probabil să crească la [1 350 000-1 760 000] de tone până în 2025. |
| --- | --- |

(204)

Gradul de utilizare a capacității a fost estimat la nivelul de [40-45] % în cursul PIR și se preconizează că va crește la [45-55] % până în 2025 (123). În consecință, volumul producției s-a ridicat la [1 040 000-1 260 000] de tone în cursul PIR și este probabil să crească la [1 350 000-1 760 000] de tone până în 2025.

123

| (205) | Astfel, capacitatea neutilizată din RPC s-a ridicat la peste 1 500 000 de tone în cursul PIR și ar putea fluctua între 1 400 000 și 1 600 000 de tone în viitorul apropiat. Ea este de aproape patru ori mai mare decât consumul din Uniune în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(205)

Astfel, capacitatea neutilizată din RPC s-a ridicat la peste 1 500 000 de tone în cursul PIR și ar putea fluctua între 1 400 000 și 1 600 000 de tone în viitorul apropiat. Ea este de aproape patru ori mai mare decât consumul din Uniune în cursul perioadei investigației de reexaminare.

| (206) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că producătorii-exportatori chinezi dispun de o capacitate neutilizată semnificativă, care ar putea fi mobilizată în vederea efectuării de exporturi în Uniune, ceea ce ar face foarte probabilă creșterea exporturilor la prețuri de dumping în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(206)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că producătorii-exportatori chinezi dispun de o capacitate neutilizată semnificativă, care ar putea fi mobilizată în vederea efectuării de exporturi în Uniune, ceea ce ar face foarte probabilă creșterea exporturilor la prețuri de dumping în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

3.3.2.   Atractivitatea pieței Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii

| (207) | Pentru a determina atractivitatea pieței Uniunii, Comisia a examinat prețurile de export din China către Uniune în comparație cu prețurile de export către piețele țărilor terțe, dimensiunea pieței Uniunii și măsurile existente instituite de țările terțe care își închid piețele pentru melamina din China. |
| --- | --- |

(207)

Pentru a determina atractivitatea pieței Uniunii, Comisia a examinat prețurile de export din China către Uniune în comparație cu prețurile de export către piețele țărilor terțe, dimensiunea pieței Uniunii și măsurile existente instituite de țările terțe care își închid piețele pentru melamina din China.

| (208) | În lipsa unei cooperări semnificative, Comisia a utilizat GTA (124) pentru exporturile din China de la subpoziția SA 2933 61 (melamină) pentru a compara prețurile de export din China către Uniune cu cele către piețele terțe, precum și cu prețul mediu de vânzare al producătorilor din Uniune pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(208)

În lipsa unei cooperări semnificative, Comisia a utilizat GTA (124) pentru exporturile din China de la subpoziția SA 2933 61 (melamină) pentru a compara prețurile de export din China către Uniune cu cele către piețele terțe, precum și cu prețul mediu de vânzare al producătorilor din Uniune pe piața Uniunii.

124

| (209) | În cursul PIR, producătorii chinezi au exportat 588 de mii de tone de melamină, adică aproximativ jumătate din producția lor estimată. Cele mai importante piețe de export din țări terțe au fost India (14 %), Turcia (12 %), Rusia (8 %), Brazilia (8 %), Vietnam (6 %) și Thailanda (6 %). |
| --- | --- |

(209)

În cursul PIR, producătorii chinezi au exportat 588 de mii de tone de melamină, adică aproximativ jumătate din producția lor estimată. Cele mai importante piețe de export din țări terțe au fost India (14 %), Turcia (12 %), Rusia (8 %), Brazilia (8 %), Vietnam (6 %) și Thailanda (6 %).

| (210) | Prețul mediu ponderat de export din China (la nivel FOB) către Uniune în perioada investigației de reexaminare a fost cu 10 % mai mare decât prețul mediu ponderat de export către cele mai importante șase destinații de export menționate în considerentul 209. În plus, prețul de export către Uniune a fost cu până la 12 % mai mare decât prețul de export către India, a doua piață de export ca importanță (după Uniune, care are o cotă de 15 %). |
| --- | --- |

(210)

Prețul mediu ponderat de export din China (la nivel FOB) către Uniune în perioada investigației de reexaminare a fost cu 10 % mai mare decât prețul mediu ponderat de export către cele mai importante șase destinații de export menționate în considerentul 209. În plus, prețul de export către Uniune a fost cu până la 12 % mai mare decât prețul de export către India, a doua piață de export ca importanță (după Uniune, care are o cotă de 15 %).

| (211) | Comisia a ajustat în continuare prețurile de export din China către piețele terțe enumerate în considerentul 209 (la nivel FOB) la nivelul CIF la frontiera Uniunii prin adăugarea costului mediu al navlului și al asigurării din RPC în Uniune (a se vedea considerentul 198). Aceste prețuri de export către țări terțe au fost cu 27 % mai mici decât prețul mediu de vânzare practicat de producătorii din Uniune pe piața Uniunii. În cazul abrogării măsurilor, producătorul-exportator chinez ar fi stimulat să exporte către Uniune la prețuri mai mari decât cele percepute clienților din țări terțe, dar mai mici decât prețul de vânzare al producătorilor din Uniune, exercitând astfel o presiune suplimentară asupra prețului din Uniune. |
| --- | --- |

(211)

Comisia a ajustat în continuare prețurile de export din China către piețele terțe enumerate în considerentul 209 (la nivel FOB) la nivelul CIF la frontiera Uniunii prin adăugarea costului mediu al navlului și al asigurării din RPC în Uniune (a se vedea considerentul 198). Aceste prețuri de export către țări terțe au fost cu 27 % mai mici decât prețul mediu de vânzare practicat de producătorii din Uniune pe piața Uniunii. În cazul abrogării măsurilor, producătorul-exportator chinez ar fi stimulat să exporte către Uniune la prețuri mai mari decât cele percepute clienților din țări terțe, dar mai mici decât prețul de vânzare al producătorilor din Uniune, exercitând astfel o presiune suplimentară asupra prețului din Uniune.

| (212) | În plus, consumul din Uniune în perioada investigației de reexaminare s-a ridicat la aproximativ 430 de mii de tone și, prin urmare, a reprezentat [35-40] % din producția estimată de melamină din RPC. |
| --- | --- |

(212)

În plus, consumul din Uniune în perioada investigației de reexaminare s-a ridicat la aproximativ 430 de mii de tone și, prin urmare, a reprezentat [35-40] % din producția estimată de melamină din RPC.

| (213) | Importurile originare din RPC au deținut o cotă de piață semnificativă pe piața Uniunii în a doua jumătate a perioadei examinate. Cota de piață a crescut în 2021 (6,4 %) și în special în perioada investigației de reexaminare (14,9 %). Această evoluție a fost corelată cu creșterea bruscă a prețului melaminei pe piața Uniunii, care arată că dimensiunea pieței Uniunii în combinație cu prețurile atrage un aflux de melamină din China, despre care s-a constatat că a fost exportată la prețuri de dumping în perioada investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(213)

Importurile originare din RPC au deținut o cotă de piață semnificativă pe piața Uniunii în a doua jumătate a perioadei examinate. Cota de piață a crescut în 2021 (6,4 %) și în special în perioada investigației de reexaminare (14,9 %). Această evoluție a fost corelată cu creșterea bruscă a prețului melaminei pe piața Uniunii, care arată că dimensiunea pieței Uniunii în combinație cu prețurile atrage un aflux de melamină din China, despre care s-a constatat că a fost exportată la prețuri de dumping în perioada investigației de reexaminare.

| (214) | În cele din urmă, două piețe terțe – SUA și Uniunea Economică Eurasiatică („UEE”) – au menținut măsuri de apărare comercială, închizându-și parțial sau integral piețele pentru importurile din RPC. SUA a instituit măsuri antidumping și compensatorii vizând importurile de melamină originară din RPC în 2015 și a prelungit aplicarea acestora cu încă cinci ani în 2021 (125). Exporturile chineze de melamină către SUA fac obiectul unei taxe antidumping la nivel național de 363,31 % și al unei taxe compensatorii reziduale de 154,58 %. În aprilie 2022, UEE a instituit taxe antidumping definitive asupra melaminei din RPC, cuprinse între 15,22 % și 19,08 % (126). |
| --- | --- |

(214)

În cele din urmă, două piețe terțe – SUA și Uniunea Economică Eurasiatică („UEE”) – au menținut măsuri de apărare comercială, închizându-și parțial sau integral piețele pentru importurile din RPC. SUA a instituit măsuri antidumping și compensatorii vizând importurile de melamină originară din RPC în 2015 și a prelungit aplicarea acestora cu încă cinci ani în 2021 (125). Exporturile chineze de melamină către SUA fac obiectul unei taxe antidumping la nivel național de 363,31 % și al unei taxe compensatorii reziduale de 154,58 %. În aprilie 2022, UEE a instituit taxe antidumping definitive asupra melaminei din RPC, cuprinse între 15,22 % și 19,08 % (126).

125

126

| (215) | SUA și Rusia (cel mai mare membru ca dimensiuni al UEE) au reprezentat fiecare [3-5] % din consumul mondial de melamină în 2020 (127). Având în vedere nivelul mare al măsurilor, producătorii chinezi de melamină au încetat aproape complet exporturile în SUA; exporturile s-au ridicat la doar 80 de tone în cursul PIR și chiar la mai puțin de 50 de tone în anii care au precedat perioada examinată. În urma instituirii măsurilor de către UEE, volumul mediu lunar al exporturilor de melamină din China către regiune a scăzut de la 3 900 de tone în cursul PIR (3 360 de tone în 2021, 2 200 de tone în 2020, 2 950 de tone în 2019) la aproximativ 230 de tone în a doua jumătate a anului 2022. |
| --- | --- |

(215)

SUA și Rusia (cel mai mare membru ca dimensiuni al UEE) au reprezentat fiecare [3-5] % din consumul mondial de melamină în 2020 (127). Având în vedere nivelul mare al măsurilor, producătorii chinezi de melamină au încetat aproape complet exporturile în SUA; exporturile s-au ridicat la doar 80 de tone în cursul PIR și chiar la mai puțin de 50 de tone în anii care au precedat perioada examinată. În urma instituirii măsurilor de către UEE, volumul mediu lunar al exporturilor de melamină din China către regiune a scăzut de la 3 900 de tone în cursul PIR (3 360 de tone în 2021, 2 200 de tone în 2020, 2 950 de tone în 2019) la aproximativ 230 de tone în a doua jumătate a anului 2022.

127

| (216) | Astfel cum s-a demonstrat în considerentele 214 și 215, măsurile comerciale au avut un efect inhibitor asupra exporturilor chineze de melamină către SUA și Rusia. Este probabil ca producătorii chinezi să încerce să compenseze pierderea celor două piețe de export prin căutarea de noi oportunități de export în Uniune în cazul în care măsurile care fac în prezent obiectul reexaminării ar fi abrogate. |
| --- | --- |

(216)

Astfel cum s-a demonstrat în considerentele 214 și 215, măsurile comerciale au avut un efect inhibitor asupra exporturilor chineze de melamină către SUA și Rusia. Este probabil ca producătorii chinezi să încerce să compenseze pierderea celor două piețe de export prin căutarea de noi oportunități de export în Uniune în cazul în care măsurile care fac în prezent obiectul reexaminării ar fi abrogate.

| (217) | În consecință, Comisia a concluzionat că piața Uniunii ar putea atrage volume mai mari de importuri de melamină originară din RPC care fac obiectul unui dumping, din următoarele motive:






  — | prețul de export din China către Uniune a fost mai mare decât prețul de export către țări terțe în cursul PIR; |
| --- | --- | --- |

(217)

În consecință, Comisia a concluzionat că piața Uniunii ar putea atrage volume mai mari de importuri de melamină originară din RPC care fac obiectul unui dumping, din următoarele motive:

—

prețul de export din China către Uniune a fost mai mare decât prețul de export către țări terțe în cursul PIR;

| — | în cazul în care exporturile către țări terțe ar fi redirecționate către Uniune, producătorii-exportatori chinezi ar fi în măsură să perceapă prețuri de export mai mari, menținându-le, în același timp, sub prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune pe piața Uniunii, creând astfel o presiune suplimentară asupra prețurilor; |
| --- | --- |

—

în cazul în care exporturile către țări terțe ar fi redirecționate către Uniune, producătorii-exportatori chinezi ar fi în măsură să perceapă prețuri de export mai mari, menținându-le, în același timp, sub prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune pe piața Uniunii, creând astfel o presiune suplimentară asupra prețurilor;

| — | piața Uniunii este atractivă în ceea ce privește dimensiunea sa, reprezentând aproximativ [35-40] % din producția chineză de melamină, precum și principala destinație de export în cursul PIR; |
| --- | --- |

—

piața Uniunii este atractivă în ceea ce privește dimensiunea sa, reprezentând aproximativ [35-40] % din producția chineză de melamină, precum și principala destinație de export în cursul PIR;

| — | producătorii chinezi caută oportunități alternative de export în urma închiderii a două piețe de export după ce SUA și UEE au introdus măsuri comerciale împotriva importurilor de melamină din RPC. |
| --- | --- |

—

producătorii chinezi caută oportunități alternative de export în urma închiderii a două piețe de export după ce SUA și UEE au introdus măsuri comerciale împotriva importurilor de melamină din RPC.

| (218) | În urma comunicării constatărilor finale, potrivit celor subliniate de Xinjiang XLX și CCCMC, constatarea practicării de către China a unui preț de export mai mare către Uniune în comparație cu cel pentru țări terțe era corectă factual, dar nespecifică exporturilor de melamină. Ei au susținut că prețurile de export mai mari către Uniune reflectă prețurile de vânzare în general mai mari din Uniune determinate de costurile de producție mai mari legate de costurile cu forța de muncă, în materie de energie și mediu. În plus, un nivel mai mic de dezvoltare economică a unei țări terțe nu ar permite un preț de export mare. |
| --- | --- |

(218)

În urma comunicării constatărilor finale, potrivit celor subliniate de Xinjiang XLX și CCCMC, constatarea practicării de către China a unui preț de export mai mare către Uniune în comparație cu cel pentru țări terțe era corectă factual, dar nespecifică exporturilor de melamină. Ei au susținut că prețurile de export mai mari către Uniune reflectă prețurile de vânzare în general mai mari din Uniune determinate de costurile de producție mai mari legate de costurile cu forța de muncă, în materie de energie și mediu. În plus, un nivel mai mic de dezvoltare economică a unei țări terțe nu ar permite un preț de export mare.

| (219) | Comisia a observat că, indiferent de justificările unui preț de export mai mare către Uniune, nu s-a schimbat faptul că producătorii chinezi de melamină au fost în măsură să perceapă prețuri mai mari pe piața Uniunii în comparație cu celelalte piețe majore de export și, prin urmare, să obțină o profitabilitate sporită a vânzărilor. Comisia a concluzionat că părțile nu au prezentat niciun argument care să infirme constatările sale potrivit cărora prețul mai mare al exporturilor provenite în Uniune din China a fost un indicator al atractivității pieței Uniunii. În fapt, observațiile părților au confirmat constatările Comisiei în această privință. |
| --- | --- |

(219)

Comisia a observat că, indiferent de justificările unui preț de export mai mare către Uniune, nu s-a schimbat faptul că producătorii chinezi de melamină au fost în măsură să perceapă prețuri mai mari pe piața Uniunii în comparație cu celelalte piețe majore de export și, prin urmare, să obțină o profitabilitate sporită a vânzărilor. Comisia a concluzionat că părțile nu au prezentat niciun argument care să infirme constatările sale potrivit cărora prețul mai mare al exporturilor provenite în Uniune din China a fost un indicator al atractivității pieței Uniunii. În fapt, observațiile părților au confirmat constatările Comisiei în această privință.

| (220) | În urma comunicării constatărilor finale, Xinjiang XLX și CCCMC au susținut, în plus, că producătorii chinezi de melamină nu erau interesați să își redirecționeze exporturile din țări terțe către Uniune. Potrivit părților, de-a lungul anilor, producătorii chinezi au dezvoltat piețe de export solide într-o serie de țări terțe și nu ar abandona clienții existenți de pe aceste piețe, printre altele, în scopul diversificării riscurilor. Chiar dacă unele dintre exporturi ar fi redirecționate către Uniune, producătorii nu ar fi motivați să își reducă prețurile de export către Uniune. |
| --- | --- |

(220)

În urma comunicării constatărilor finale, Xinjiang XLX și CCCMC au susținut, în plus, că producătorii chinezi de melamină nu erau interesați să își redirecționeze exporturile din țări terțe către Uniune. Potrivit părților, de-a lungul anilor, producătorii chinezi au dezvoltat piețe de export solide într-o serie de țări terțe și nu ar abandona clienții existenți de pe aceste piețe, printre altele, în scopul diversificării riscurilor. Chiar dacă unele dintre exporturi ar fi redirecționate către Uniune, producătorii nu ar fi motivați să își reducă prețurile de export către Uniune.

| (221) | Comisia a observat că părțile nu au furnizat nicio dovadă în sprijinul argumentelor lor. Ea a considerat că vizarea unei piețe cu prețuri mai mari ar fi o decizie comercială rațională. Producătorii chinezi ar putea, în fapt, să își crească prețurile de export (în comparație cu prețurile de export către țări terțe), menținându-le în același timp sub prețurile din Uniune, ceea ce le-ar oferi un avantaj competitiv. Comisia a respins afirmația. |
| --- | --- |

(221)

Comisia a observat că părțile nu au furnizat nicio dovadă în sprijinul argumentelor lor. Ea a considerat că vizarea unei piețe cu prețuri mai mari ar fi o decizie comercială rațională. Producătorii chinezi ar putea, în fapt, să își crească prețurile de export (în comparație cu prețurile de export către țări terțe), menținându-le în același timp sub prețurile din Uniune, ceea ce le-ar oferi un avantaj competitiv. Comisia a respins afirmația.

| (222) | În plus, în urma comunicării constatărilor finale, Xinjiang XLX și CCCMC au confirmat că piața Uniunii a fost atractivă pentru producătorii chinezi de melamină în ceea ce privește dimensiunea sa. |
| --- | --- |

(222)

În plus, în urma comunicării constatărilor finale, Xinjiang XLX și CCCMC au confirmat că piața Uniunii a fost atractivă pentru producătorii chinezi de melamină în ceea ce privește dimensiunea sa.

| (223) | În cele din urmă, părțile nu au fost de acord cu faptul că închiderea piețelor din SUA și UEE/Rusia în urma instituirii măsurilor antidumping de către jurisdicțiile respective ar conduce la creșterea exporturilor către Uniune. Ele au făcut referire la faptul că, după adoptarea măsurilor din SUA în 2015, volumul exporturilor din China către Uniune s-a menținut la un nivel destul de mic. |
| --- | --- |

(223)

În cele din urmă, părțile nu au fost de acord cu faptul că închiderea piețelor din SUA și UEE/Rusia în urma instituirii măsurilor antidumping de către jurisdicțiile respective ar conduce la creșterea exporturilor către Uniune. Ele au făcut referire la faptul că, după adoptarea măsurilor din SUA în 2015, volumul exporturilor din China către Uniune s-a menținut la un nivel destul de mic.

| (224) | Comisia a observat că, atunci când au fost introduse măsurile din SUA, piața Uniunii era deja protejată de prețul minim de import și/sau de taxa reziduală fixă. În plus, prețurile melaminei practicate la nivel internațional în perioada respectivă (128) nu au creat o oportunitate pentru producătorii chinezi de a pătrunde pe piața Uniunii pentru a compensa pierderea pieței americane. De îndată ce prețul melaminei a crescut la nivel internațional cu mult peste nivelul prețului minim de import (2021 și PIR), exporturile chineze de melamină către Uniune au crescut. Perioada 2021 și PIR simulează în mod efectiv o situație în care nu există măsuri antidumping aplicate importurilor de melamină originară din RPC pentru cei trei producători-exportatori principali care fac obiectul prețului minim de import. |
| --- | --- |

(224)

Comisia a observat că, atunci când au fost introduse măsurile din SUA, piața Uniunii era deja protejată de prețul minim de import și/sau de taxa reziduală fixă. În plus, prețurile melaminei practicate la nivel internațional în perioada respectivă (128) nu au creat o oportunitate pentru producătorii chinezi de a pătrunde pe piața Uniunii pentru a compensa pierderea pieței americane. De îndată ce prețul melaminei a crescut la nivel internațional cu mult peste nivelul prețului minim de import (2021 și PIR), exporturile chineze de melamină către Uniune au crescut. Perioada 2021 și PIR simulează în mod efectiv o situație în care nu există măsuri antidumping aplicate importurilor de melamină originară din RPC pentru cei trei producători-exportatori principali care fac obiectul prețului minim de import.

128

| (225) | În consecință, Comisia a concluzionat că instituirea măsurilor din SUA nu a determinat creșterea imediată a exporturilor către Uniune din cauza prețului mic al melaminei la nivel internațional în perioada respectivă, ceea ce a permis protejarea pieței Uniunii prin prețul minim de import și/sau prin taxa reziduală fixă. Prin urmare, Comisia și-a confirmat constatările cu privire la atractivitatea pieței Uniunii în urma închiderii piețelor din SUA și UEE/Rusia. |
| --- | --- |

(225)

În consecință, Comisia a concluzionat că instituirea măsurilor din SUA nu a determinat creșterea imediată a exporturilor către Uniune din cauza prețului mic al melaminei la nivel internațional în perioada respectivă, ceea ce a permis protejarea pieței Uniunii prin prețul minim de import și/sau prin taxa reziduală fixă. Prin urmare, Comisia și-a confirmat constatările cu privire la atractivitatea pieței Uniunii în urma închiderii piețelor din SUA și UEE/Rusia.

3.3.3.   Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului

Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului

| (226) | Având în vedere constatările sale privind continuarea dumpingului în cursul perioadei investigației de reexaminare, astfel cum au fost stabilite în considerentul 201, și privind evoluția probabilă a exporturilor în eventualitatea expirării măsurilor, astfel cum s-a explicat în considerentele 202-217, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate ca expirarea măsurilor antidumping vizând importurile din RPC să conducă la continuarea dumpingului. |
| --- | --- |

(226)

Având în vedere constatările sale privind continuarea dumpingului în cursul perioadei investigației de reexaminare, astfel cum au fost stabilite în considerentul 201, și privind evoluția probabilă a exporturilor în eventualitatea expirării măsurilor, astfel cum s-a explicat în considerentele 202-217, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate ca expirarea măsurilor antidumping vizând importurile din RPC să conducă la continuarea dumpingului.

4.   PREJUDICIUL

PREJUDICIUL

4.1.   Definiția industriei din Uniune și a producției din Uniune

Definiția industriei din Uniune și a producției din Uniune

| (227) | Pe baza informațiilor disponibile în cerere, produsul similar a fost fabricat, în cursul perioadei investigației de reexaminare, de către cei trei solicitanți și de alți doi producători. Ei constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Ceilalți doi producători din Uniune, BASF AG, Ludwigshafen/Germania și S.C. Azomureș S.A., Târgu Mureș/România, nu s-au manifestat. |
| --- | --- |

(227)

Pe baza informațiilor disponibile în cerere, produsul similar a fost fabricat, în cursul perioadei investigației de reexaminare, de către cei trei solicitanți și de alți doi producători. Ei constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Ceilalți doi producători din Uniune, BASF AG, Ludwigshafen/Germania și S.C. Azomureș S.A., Târgu Mureș/România, nu s-au manifestat.

| (228) | Producția totală din Uniune în perioada investigației de reexaminare a fost stabilită la 382 186 de tone. Cifra a fost calculată pe baza răspunsurilor la chestionar primite de la cei trei producători din Uniune incluși în eșantion și a răspunsului la chestionarul privind indicatorii macroeconomici transmis de solicitanți. |
| --- | --- |

(228)

Producția totală din Uniune în perioada investigației de reexaminare a fost stabilită la 382 186 de tone. Cifra a fost calculată pe baza răspunsurilor la chestionar primite de la cei trei producători din Uniune incluși în eșantion și a răspunsului la chestionarul privind indicatorii macroeconomici transmis de solicitanți.

| (229) | După cum se menționează în considerentul 24, a fost utilizată eșantionarea pentru examinarea eventualei continuări a prejudiciului suferit de industria din Uniune. Producătorii din Uniune care au fost selectați în eșantion au reprezentat aproximativ 82 % din producția totală estimată de produs similar în Uniune. Cei trei producători incluși în eșantion sunt solicitanții. |
| --- | --- |

(229)

După cum se menționează în considerentul 24, a fost utilizată eșantionarea pentru examinarea eventualei continuări a prejudiciului suferit de industria din Uniune. Producătorii din Uniune care au fost selectați în eșantion au reprezentat aproximativ 82 % din producția totală estimată de produs similar în Uniune. Cei trei producători incluși în eșantion sunt solicitanții.

4.2.   Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

| (230) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii utilizând: (a) datele solicitanților privind vânzările de produs similar realizate de industria din Uniune, verificate parțial în raport cu volumele de vânzări raportate de producătorii din Uniune incluși în eșantion; și (b) importurile în Uniune de produs care face obiectul investigației din toate țările terțe, astfel cum au fost raportate în baza de date Comext (Eurostat). |
| --- | --- |

(230)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii utilizând: (a) datele solicitanților privind vânzările de produs similar realizate de industria din Uniune, verificate parțial în raport cu volumele de vânzări raportate de producătorii din Uniune incluși în eșantion; și (b) importurile în Uniune de produs care face obiectul investigației din toate țările terțe, astfel cum au fost raportate în baza de date Comext (Eurostat).

| (231) | Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Consumul la nivelul Uniunii (tone) | 2019 | 2020 | 2021 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul total la nivelul Uniunii | 390 729 | 364 168 | 427 309 | 432 773 |
| Indice (2019 = 100) | 100 | 93 | 109 | 111 |
| Sursa: Eurostat, solicitantul. |

(231)

Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Tabelul 2

Consumul la nivelul Uniunii (tone)

Consumul la nivelul Uniunii (tone)

2019

2020

2021

PIR

Consumul total la nivelul Uniunii

390 729

364 168

427 309

432 773

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

93

93

109

109

111

111

Sursa: Eurostat, solicitantul.

Sursa:

| (232) | Potrivit reexaminării, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 11 % în cursul perioadei examinate. Consumul la nivelul Uniunii a fost afectat în mod negativ de pandemia de COVID-19 în 2020, dar a crescut puternic în 2021 și în cursul perioadei investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(232)

Potrivit reexaminării, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 11 % în cursul perioadei examinate. Consumul la nivelul Uniunii a fost afectat în mod negativ de pandemia de COVID-19 în 2020, dar a crescut puternic în 2021 și în cursul perioadei investigației de reexaminare.

4.3.   Importurile provenite din țara în cauză

Importurile provenite din țara în cauză

4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor provenite din țara în cauză

Volumul și cota de piață a importurilor provenite din țara în cauză

| (233) | Comisia a stabilit volumul importurilor provenite din țara în cauză pe baza statisticilor Eurostat, astfel cum se explică în mod corespunzător în considerentul 229. Cota de piață a Chinei a fost stabilită prin compararea importurilor cu consumul la nivelul Uniunii, astfel cum este indicat în tabelul 2. |
| --- | --- |

(233)

Comisia a stabilit volumul importurilor provenite din țara în cauză pe baza statisticilor Eurostat, astfel cum se explică în mod corespunzător în considerentul 229. Cota de piață a Chinei a fost stabilită prin compararea importurilor cu consumul la nivelul Uniunii, astfel cum este indicat în tabelul 2.

| (234) | Importurile din RPC au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Volumul importurilor și cota de piață | 2019 | 2020 | 2021 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din RPC (tone) | 6 704 | 1 222 | 27 270 | 64 673 |
| Indice (2019 = 100) | 100 | 18 | 407 | 965 |
| Cota de piață a importurilor din RPC (%) | 1,7 | 0,3 | 6,4 | 14,9 |
| Indice (2019 = 100) | 100 | 20 | 372 | 871 |
| Sursa: Eurostat. |

(234)

Importurile din RPC au evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Tabelul 3

Volumul importurilor și cota de piață

Volumul importurilor și cota de piață

2019

2020

2021

PIR

Volumul importurilor din RPC (tone)

6 704

1 222

27 270

64 673

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

18

18

407

407

965

965

Cota de piață a importurilor din RPC (%)

1,7

0,3

6,4

14,9

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

20

20

372

372

871

871

Sursa: Eurostat.

Sursa:

| (235) | Volumele importurilor provenite din China au scăzut semnificativ cu 82 % între 2019 și 2020, ceea ce poate fi explicat prin întreruperea producției în China în urma izbucnirii pandemiei de COVID-19 și prin scăderea bruscă a consumului la nivelul Uniunii. Volumul importurilor provenite din China a crescut exponențial în 2021 la o cantitate de peste patru ori mai mare decât cantitatea importată în 2019. Volumul importurilor a crescut din nou semnificativ în perioada investigației de reexaminare, ajungând la o cantitate de peste două ori mai mare decât cantitatea importată în 2021. |
| --- | --- |

(235)

Volumele importurilor provenite din China au scăzut semnificativ cu 82 % între 2019 și 2020, ceea ce poate fi explicat prin întreruperea producției în China în urma izbucnirii pandemiei de COVID-19 și prin scăderea bruscă a consumului la nivelul Uniunii. Volumul importurilor provenite din China a crescut exponențial în 2021 la o cantitate de peste patru ori mai mare decât cantitatea importată în 2019. Volumul importurilor a crescut din nou semnificativ în perioada investigației de reexaminare, ajungând la o cantitate de peste două ori mai mare decât cantitatea importată în 2021.

| (236) | În observațiile lor cu privire la comunicarea constatărilor finale, Xinjiang XLX și CCCMC au susținut că, în ceea ce privește creșterea importurilor provenite din China în Uniune, ea a fost cauzată de deficite de aprovizionare la nivelul industriei din Uniune, coroborate cu o cerere importantă din partea utilizatorilor în urma pandemiei de COVID-19, și anume în 2021 și în perioada investigației de reexaminare. Prin urmare, industria din Uniune nu a fost în măsură să satisfacă cererea respectivă, iar utilizatorii au fost nevoiți să se orienteze către importurile provenite din China. Xinjiang XLX a adăugat că, în plus, industria din Uniune a crescut substanțial prețurile în perioada respectivă și că, prin urmare, utilizatorii au fost nevoiți să caute surse alternative de aprovizionare. |
| --- | --- |

(236)

În observațiile lor cu privire la comunicarea constatărilor finale, Xinjiang XLX și CCCMC au susținut că, în ceea ce privește creșterea importurilor provenite din China în Uniune, ea a fost cauzată de deficite de aprovizionare la nivelul industriei din Uniune, coroborate cu o cerere importantă din partea utilizatorilor în urma pandemiei de COVID-19, și anume în 2021 și în perioada investigației de reexaminare. Prin urmare, industria din Uniune nu a fost în măsură să satisfacă cererea respectivă, iar utilizatorii au fost nevoiți să se orienteze către importurile provenite din China. Xinjiang XLX a adăugat că, în plus, industria din Uniune a crescut substanțial prețurile în perioada respectivă și că, prin urmare, utilizatorii au fost nevoiți să caute surse alternative de aprovizionare.

| (237) | Comisia a observat că, în fiecare an al perioadei examinate, capacitățile neutilizate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion s-au ridicat la cel puțin 80 000 de tone (a se vedea tabelul 6), depășind în mod clar volumul total al importurilor provenite din China în Uniune (a se vedea tabelul 3). Rezultă că industria din Uniune a fost cu siguranță în măsură să înlocuiască importurile totale provenite din China constatate și, ulterior, să satisfacă cererea de pe piața Uniunii la nivelul respectiv în cursul perioadei examinate. În ceea ce privește prețurile practicate de industria din Uniune, Comisia a observat că aceste creșteri ale prețurilor, astfel cum au fost aplicate de industria din Uniune, au fost în perfectă concordanță cu semnalele pieței în contextul unei cereri importante și al unor creșteri semnificative ale costurilor, astfel cum au fost observate în 2021 și în perioada investigației de reexaminare. Prin urmare, afirmațiile au fost respinse. |
| --- | --- |

(237)

Comisia a observat că, în fiecare an al perioadei examinate, capacitățile neutilizate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion s-au ridicat la cel puțin 80 000 de tone (a se vedea tabelul 6), depășind în mod clar volumul total al importurilor provenite din China în Uniune (a se vedea tabelul 3). Rezultă că industria din Uniune a fost cu siguranță în măsură să înlocuiască importurile totale provenite din China constatate și, ulterior, să satisfacă cererea de pe piața Uniunii la nivelul respectiv în cursul perioadei examinate. În ceea ce privește prețurile practicate de industria din Uniune, Comisia a observat că aceste creșteri ale prețurilor, astfel cum au fost aplicate de industria din Uniune, au fost în perfectă concordanță cu semnalele pieței în contextul unei cereri importante și al unor creșteri semnificative ale costurilor, astfel cum au fost observate în 2021 și în perioada investigației de reexaminare. Prin urmare, afirmațiile au fost respinse.

4.3.2.   Prețurile importurilor provenite din China și subcotarea prețurilor de vânzare

Prețurile importurilor provenite din China și subcotarea prețurilor de vânzare

4.3.2.1.   Prețurile

Prețurile

| (238) | Comisia a stabilit prețurile medii ale importurilor provenite din China pe baza statisticilor Eurostat. |
| --- | --- |

(238)

Comisia a stabilit prețurile medii ale importurilor provenite din China pe baza statisticilor Eurostat.

| (239) | Prețul mediu ponderat al importurilor provenite din China a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 4


  Prețuri de import (EUR/tonă) | 2019 | 2020 | 2021 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| China | 1 155 | 958 | 1 627 | 2 224 |
| Indice (2019 = 100) | 100 | 83 | 141 | 193 |
| Sursă: Eurostat. |

(239)

Prețul mediu ponderat al importurilor provenite din China a evoluat după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

Prețuri de import (EUR/tonă)

Prețuri de import (EUR/tonă)

2019

2020

2021

PIR

China

1 155

958

1 627

2 224

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

83

83

141

141

193

193

Sursă: Eurostat.

Sursă:

| (240) | Prețurile medii ale importurilor de melamină provenite din China au crescut cu 93 % în cursul perioadei examinate, ceea ce arată că producătorii chinezi au urmat parțial tendința, în general pozitivă, a prețurilor de pe piața Uniunii, astfel cum se arată în tabelul 8. |
| --- | --- |

(240)

Prețurile medii ale importurilor de melamină provenite din China au crescut cu 93 % în cursul perioadei examinate, ceea ce arată că producătorii chinezi au urmat parțial tendința, în general pozitivă, a prețurilor de pe piața Uniunii, astfel cum se arată în tabelul 8.

4.3.2.2.   Subcotarea prețurilor

Subcotarea prețurilor

| (241) | Întrucât prețurile de export ale singurului producător-exportator cooperant nu au putut fi considerate reprezentative, având în vedere că respectivele cantități de export au reprezentat mai puțin de 3 % din totalul exporturilor din China către Uniune în cursul perioadei investigației de reexaminare (a se vedea considerentul 27), Comisia a stabilit subcotarea prețurilor comparând: (a) prețurile statistice medii ponderate ale importurilor provenite din RPC în cursul perioadei investigației de reexaminare, astfel cum se explică în considerentul 196, stabilite pe o bază CIF, cu ajustări corespunzătoare pentru nivelul convențional al taxelor vamale, al taxei antidumping (129) și al costurilor ulterioare importului; și (b) prețurile de vânzare medii ponderate ale celor trei producători din Uniune percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la un nivel franco fabrică. Marja de subcotare astfel calculată s-a ridicat la 12,6 %. |
| --- | --- |

(241)

Întrucât prețurile de export ale singurului producător-exportator cooperant nu au putut fi considerate reprezentative, având în vedere că respectivele cantități de export au reprezentat mai puțin de 3 % din totalul exporturilor din China către Uniune în cursul perioadei investigației de reexaminare (a se vedea considerentul 27), Comisia a stabilit subcotarea prețurilor comparând: (a) prețurile statistice medii ponderate ale importurilor provenite din RPC în cursul perioadei investigației de reexaminare, astfel cum se explică în considerentul 196, stabilite pe o bază CIF, cu ajustări corespunzătoare pentru nivelul convențional al taxelor vamale, al taxei antidumping (129) și al costurilor ulterioare importului; și (b) prețurile de vânzare medii ponderate ale celor trei producători din Uniune percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la un nivel franco fabrică. Marja de subcotare astfel calculată s-a ridicat la 12,6 %.

129

4.4.   Volumele și prețurile importurilor provenite din țări terțe

Volumele și prețurile importurilor provenite din țări terțe

| (242) | Comisia a stabilit volumele și prețurile importurilor provenite din țări terțe aplicând aceeași metodologie ca în cazul RPC (a se vedea secțiunea 4.3.1). |
| --- | --- |

(242)

Comisia a stabilit volumele și prețurile importurilor provenite din țări terțe aplicând aceeași metodologie ca în cazul RPC (a se vedea secțiunea 4.3.1).

| (243) | Volumul importurilor provenite din țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 5


  Importuri provenite din țări terțe











  Țara | | 2019 | 2020 | 2021 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Qatar | Volumul importurilor (tone) | 33 941 | 26 256 | 35 622 | 31 725 |
| | Indice (2019 = 100) | 100 | 77 | 105 | 93 |
| | Cota de piață (%) | 8,7 | 7,2 | 8,3 | 7,3 |
| | Indice (2019 = 100) | 100 | 83 | 96 | 84 |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 1 011 | 824 | 1 548 | 2 479 |
| | Indice (2019 = 100) | 100 | 81 | 153 | 245 |
| Trinidad și Tobago | Volumul importurilor (tone) | 13 719 | 8 370 | 14 112 | 12 507 |
| | Indice (2019 = 100) | 100 | 61 | 103 | 91 |
| | Cota de piață (%) | 3,5 | 2,3 | 3,3 | 3,0 |
| | Indice (2019 = 100) | 100 | 65 | 94 | 84 |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 1 091 | 850 | 1 572 | 2 485 |
| | Indice (2019 = 100) | 100 | 78 | 144 | 227 |
| Japonia | Volumul importurilor (tone) | 13 699 | 9 195 | 9 499 | 7 576 |
| | Indice (2019 = 100) | 100 | 67 | 69 | 55 |
| | Cota de piață (%) | 3,5 | 2,5 | 2,2 | 1,8 |
| | Indice (2019 = 100) | 100 | 72 | 63 | 50 |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 1 076 | 912 | 1 295 | 2 046 |
| | Indice (2019 = 100) | 100 | 85 | 120 | 190 |
| Alte țări terțe | Volumul importurilor (tone) | 37 825 | 28 238 | 22 673 | 21 480 |
| | Indice (2019 = 100) | 100 | 75 | 60 | 57 |
| | Cota de piață (%) | 9,7 | 7,8 | 5,3 | 5,0 |
| | Indice (2019 = 100) | 100 | 80 | 55 | 51 |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 940 | 816 | 1 671 | 2 447 |
| | Indice (2019 = 100) | 100 | 87 | 178 | 260 |
| Totalul importurilor, cu excepția Chinei | Volumul importurilor (tone) | 99 183 | 72 059 | 81 907 | 73 288 |
| | Indice (2019 = 100) | 100 | 73 | 83 | 74 |
| | Cota de piață (%) | 25,4 | 19,8 | 19,2 | 17,0 |
| | Indice (2019 = 100) | 100 | 78 | 76 | 67 |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 1 004 | 835 | 1 557 | 2 427 |
| | Indice (2019 = 100) | 100 | 83 | 155 | 242 |
| Sursa: Eurostat. |

(243)

Volumul importurilor provenite din țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Importuri provenite din țări terțe

Importuri provenite din țări terțe

Țara

2019

2020

2021

PIR

Qatar

Volumul importurilor (tone)

33 941

26 256

35 622

31 725

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

77

77

105

105

93

93

Cota de piață (%)

8,7

7,2

8,3

7,3

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

83

83

96

96

84

84

Preț mediu (EUR/tonă)

1 011

824

1 548

2 479

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

81

81

153

153

245

245

Trinidad și Tobago

Volumul importurilor (tone)

13 719

8 370

14 112

12 507

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

61

61

103

103

91

91

Cota de piață (%)

3,5

2,3

3,3

3,0

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

65

65

94

94

84

84

Preț mediu (EUR/tonă)

1 091

850

1 572

2 485

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

78

78

144

144

227

227

Japonia

Volumul importurilor (tone)

13 699

9 195

9 499

7 576

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

67

67

69

69

55

55

Cota de piață (%)

3,5

2,5

2,2

1,8

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

72

72

63

63

50

50

Preț mediu (EUR/tonă)

1 076

912

1 295

2 046

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

85

85

120

120

190

190

Alte țări terțe

Volumul importurilor (tone)

37 825

28 238

22 673

21 480

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

75

75

60

60

57

57

Cota de piață (%)

9,7

7,8

5,3

5,0

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

80

80

55

55

51

51

Preț mediu (EUR/tonă)

940

816

1 671

2 447

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

87

87

178

178

260

260

Totalul importurilor, cu excepția Chinei

Volumul importurilor (tone)

99 183

72 059

81 907

73 288

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

73

73

83

83

74

74

Cota de piață (%)

25,4

19,8

19,2

17,0

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

78

78

76

76

67

67

Preț mediu (EUR/tonă)

1 004

835

1 557

2 427

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

83

83

155

155

242

242

Sursa: Eurostat.

Sursa:

| (244) | Printre cele mai importante surse de importuri din afara Chinei s-au numărat Qatar, Trinidad și Tobago și Japonia. Importurile din fiecare dintre aceste țări au scăzut în cursul perioadei examinate cu cel puțin 7 % și până la 45 %, în timp ce importurile totale din țări terțe, cu excepția Chinei, au scăzut cu 26 %. |
| --- | --- |

(244)

Printre cele mai importante surse de importuri din afara Chinei s-au numărat Qatar, Trinidad și Tobago și Japonia. Importurile din fiecare dintre aceste țări au scăzut în cursul perioadei examinate cu cel puțin 7 % și până la 45 %, în timp ce importurile totale din țări terțe, cu excepția Chinei, au scăzut cu 26 %.

| (245) | În perioada investigației de reexaminare, prețurile medii ale importurilor provenite din cele două țări, altele decât China, cu o cotă de piață individuală de peste 2 % în cursul perioadei investigației de reexaminare, Qatar (7,3 %) și Trinidad și Tobago (3 %), au fost cu peste 200 EUR per tonă peste prețurile medii ale importurilor provenite din RPC. |
| --- | --- |

(245)

În perioada investigației de reexaminare, prețurile medii ale importurilor provenite din cele două țări, altele decât China, cu o cotă de piață individuală de peste 2 % în cursul perioadei investigației de reexaminare, Qatar (7,3 %) și Trinidad și Tobago (3 %), au fost cu peste 200 EUR per tonă peste prețurile medii ale importurilor provenite din RPC.

| (246) | Xinjiang XLX și CCCMC au susținut că, potrivit tabelului de mai sus, Comisia nu a evaluat rolul importurilor de melamină provenite din Rusia în Uniune. Importurile provenite din Rusia au fost semnificative până la momentul războiului de agresiune neprovocat și nejustificat al Rusiei împotriva Ucrainei și, ulterior, Xinjiang XLX și CCCMC au susținut că importurile provenite din Rusia au fost înlocuite cu importuri provenite din China, un factor care ar explica, în plus, creșterea importurilor provenite din China de la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(246)

Xinjiang XLX și CCCMC au susținut că, potrivit tabelului de mai sus, Comisia nu a evaluat rolul importurilor de melamină provenite din Rusia în Uniune. Importurile provenite din Rusia au fost semnificative până la momentul războiului de agresiune neprovocat și nejustificat al Rusiei împotriva Ucrainei și, ulterior, Xinjiang XLX și CCCMC au susținut că importurile provenite din Rusia au fost înlocuite cu importuri provenite din China, un factor care ar explica, în plus, creșterea importurilor provenite din China de la momentul respectiv.

| (247) | Comisia nu a fost de acord. Cu siguranță, ea a evaluat în mod individual importurile provenite Rusia în contextul importurilor provenite din „alte țări terțe” (a se vedea tabelul 5). Cu toate acestea, importurile provenite din Rusia nu sunt raportate în mod individual în tabelul de mai sus, deoarece Qatar, Trinidad și Tobago și Japonia au fost cele trei țări exportatoare care au înregistrat cele mai mari volume de exporturi către Uniune în afara țării în cauză în cursul perioadei investigației de reexaminare. Cota de piață a Rusiei a fost, în perioada investigației de reexaminare, de 1,4 %, iar cel mai mare nivel din perioada examinată a fost înregistrat în 2020, când a atins o cotă de piață de 4,3 %. Pierderea cotei de piață a Rusiei începând cu anul de vârf respectiv (minus 2,9 puncte procentuale) este, prin urmare, eclipsată de creșterea cotei de piață a Chinei (plus 14,6 puncte procentuale). Afirmația potrivit căreia pierderea cotei de piață a importurilor provenite din Rusia a contribuit în mod semnificativ la creșterea cotei de piață a importurilor provenite din China a fost, prin urmare, respinsă. |
| --- | --- |

(247)

Comisia nu a fost de acord. Cu siguranță, ea a evaluat în mod individual importurile provenite Rusia în contextul importurilor provenite din „alte țări terțe” (a se vedea tabelul 5). Cu toate acestea, importurile provenite din Rusia nu sunt raportate în mod individual în tabelul de mai sus, deoarece Qatar, Trinidad și Tobago și Japonia au fost cele trei țări exportatoare care au înregistrat cele mai mari volume de exporturi către Uniune în afara țării în cauză în cursul perioadei investigației de reexaminare. Cota de piață a Rusiei a fost, în perioada investigației de reexaminare, de 1,4 %, iar cel mai mare nivel din perioada examinată a fost înregistrat în 2020, când a atins o cotă de piață de 4,3 %. Pierderea cotei de piață a Rusiei începând cu anul de vârf respectiv (minus 2,9 puncte procentuale) este, prin urmare, eclipsată de creșterea cotei de piață a Chinei (plus 14,6 puncte procentuale). Afirmația potrivit căreia pierderea cotei de piață a importurilor provenite din Rusia a contribuit în mod semnificativ la creșterea cotei de piață a importurilor provenite din China a fost, prin urmare, respinsă.

| (248) | În urma comunicării constatărilor finale, Xinjiang XLX și CCCMC au observat că prețurile medii ale importurilor provenite din China în cursul perioadei investigației de reexaminare s-au situat la niveluri superioare prețurilor corespunzătoare din Japonia și Rusia și că toate țările exportatoare au urmat, în mare măsură, tendința de creștere a prețurilor în 2021 și în perioada investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(248)

În urma comunicării constatărilor finale, Xinjiang XLX și CCCMC au observat că prețurile medii ale importurilor provenite din China în cursul perioadei investigației de reexaminare s-au situat la niveluri superioare prețurilor corespunzătoare din Japonia și Rusia și că toate țările exportatoare au urmat, în mare măsură, tendința de creștere a prețurilor în 2021 și în perioada investigației de reexaminare.

| (249) | Comisia a fost de acord că prețurile medii ale importurilor provenite din Japonia și Rusia s-au situat, într-adevăr, sub prețurile medii ale importurilor provenite din China în cursul perioadei investigației de reexaminare, conform datelor Eurostat. Cu toate acestea, cota lor de piață cumulată de 3,2 % a fost mult mai mică decât cea a importurilor provenite din China. În plus, Comisia a observat că părțile în cauză nu au făcut nicio afirmație care să decurgă din aceste fapte. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(249)

Comisia a fost de acord că prețurile medii ale importurilor provenite din Japonia și Rusia s-au situat, într-adevăr, sub prețurile medii ale importurilor provenite din China în cursul perioadei investigației de reexaminare, conform datelor Eurostat. Cu toate acestea, cota lor de piață cumulată de 3,2 % a fost mult mai mică decât cea a importurilor provenite din China. În plus, Comisia a observat că părțile în cauză nu au făcut nicio afirmație care să decurgă din aceste fapte. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (250) | Pe baza celor de mai sus, și anume evoluția volumelor importurilor provenite din țări terțe și prețurile importurilor provenite din cele mai importante surse, altele decât China, Comisia a concluzionat că importurile provenite din țări terțe nu au avut un efect de prejudiciere a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(250)

Pe baza celor de mai sus, și anume evoluția volumelor importurilor provenite din țări terțe și prețurile importurilor provenite din cele mai importante surse, altele decât China, Comisia a concluzionat că importurile provenite din țări terțe nu au avut un efect de prejudiciere a industriei din Uniune.

4.5.   Situația economică a industriei din Uniune

Situația economică a industriei din Uniune

4.5.1.   Observații generale

Observații generale

| (251) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a implicat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(251)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a implicat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate.

| (252) | În scopul evaluării prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor și a informațiilor cuprinse în răspunsul solicitanților la chestionar, verificate în mod corespunzător în raport cu informațiile din cerere și cu răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion, precum și cu statisticile Eurostat. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(252)

În scopul evaluării prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor și a informațiilor cuprinse în răspunsul solicitanților la chestionar, verificate în mod corespunzător în raport cu informațiile din cerere și cu răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion, precum și cu statisticile Eurostat. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (253) | Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(253)

Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.

| (254) | Indicatorii microeconomici sunt: prețurile de vânzare unitare medii, costul unitar, costul cu forța de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital. |
| --- | --- |

(254)

Indicatorii microeconomici sunt: prețurile de vânzare unitare medii, costul unitar, costul cu forța de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital.

4.5.2.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

| (255) | Producția totală din Uniune, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 6


  Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității | 2019 | 2020 | 2021 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (tone) | 403 513 | 401 780 | 396 575 | 382 187 |
| Indice (2019 = 100) | 100 | 100 | 98 | 95 |
| Capacitatea de producție (tone) | 480 383 | 480 578 | 477 621 | 472 494 |
| Indice (2019 = 100) | 100 | 100 | 99 | 98 |
| Utilizarea capacității (%) | 84,0 | 83,6 | 83,0 | 80,9 |
| Indice (2019 = 100) | 100 | 100 | 99 | 96 |
| Sursa: Solicitanți. |

(255)

Producția totală din Uniune, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

2019

2020

2021

PIR

Volumul producției (tone)

403 513

401 780

396 575

382 187

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

100

100

98

98

95

95

Capacitatea de producție (tone)

480 383

480 578

477 621

472 494

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

100

100

99

99

98

98

Utilizarea capacității (%)

84,0

83,6

83,0

80,9

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

100

100

99

99

96

96

Sursa: Solicitanți.

Sursa:

| (256) | Producția industriei din Uniune a scăzut cu 5 % în cursul perioadei examinate. Capacitatea de producție a industriei din Uniune a rămas relativ stabilă în cursul perioadei examinate, cu o ușoară scădere de 2 %. În consecință, utilizarea capacității a scăzut cu 4 %. |
| --- | --- |

(256)

Producția industriei din Uniune a scăzut cu 5 % în cursul perioadei examinate. Capacitatea de producție a industriei din Uniune a rămas relativ stabilă în cursul perioadei examinate, cu o ușoară scădere de 2 %. În consecință, utilizarea capacității a scăzut cu 4 %.

4.5.3.   Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

| (257) | Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 7


  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2019 | 2020 | 2021 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul total al vânzărilor pe piața Uniunii – clienți neafiliați | 284 842 | 290 888 | 318 133 | 294 513 |
| Indice (2019 = 100) | 100 | 102 | 112 | 103 |
| Cota de piață (%) | 72,9 | 79,9 | 74,5 | 68,1 |
| Indice (2019 = 100) | 100 | 110 | 102 | 93 |
| Sursa: Eurostat, solicitanții. |

(257)

Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

2019

2020

2021

PIR

Volumul total al vânzărilor pe piața Uniunii – clienți neafiliați

284 842

290 888

318 133

294 513

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

102

112

103

Cota de piață (%)

72,9

79,9

74,5

68,1

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

110

102

93

Sursa: Eurostat, solicitanții.

Sursa:

| (258) | Volumul vânzărilor industriei din Uniune către clienți neafiliați a crescut cu 12 % în perioada 2019-2021, dar a scăzut cu 9 puncte procentuale între 2021 și perioada investigației de reexaminare la un nivel cu 3 % peste nivelul din 2019. |
| --- | --- |

(258)

Volumul vânzărilor industriei din Uniune către clienți neafiliați a crescut cu 12 % în perioada 2019-2021, dar a scăzut cu 9 puncte procentuale între 2021 și perioada investigației de reexaminare la un nivel cu 3 % peste nivelul din 2019.

| (259) | În perioada 2019 – 2020, industria din Uniune și-a putut crește cota de piață cu 10 %, eliminând decalajul rezultat pe fondul cantităților mai mici importate din China ca urmare a pandemiei de COVID-19 (a se vedea considerentul 234 și tabelul 3). Între 2020 și perioada investigației de reexaminare, industria din Uniune a pierdut cote de piață semnificative, aproape 12 puncte procentuale, și, comparativ cu 2019, industria din Uniune a pierdut 4,8 puncte procentuale din cota de piață în perioada investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(259)

În perioada 2019 – 2020, industria din Uniune și-a putut crește cota de piață cu 10 %, eliminând decalajul rezultat pe fondul cantităților mai mici importate din China ca urmare a pandemiei de COVID-19 (a se vedea considerentul 234 și tabelul 3). Între 2020 și perioada investigației de reexaminare, industria din Uniune a pierdut cote de piață semnificative, aproape 12 puncte procentuale, și, comparativ cu 2019, industria din Uniune a pierdut 4,8 puncte procentuale din cota de piață în perioada investigației de reexaminare.

4.5.4.   Creștere

Creștere

| (260) | În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 11 % (a se vedea tabelul 2), în timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune către clienții neafiliați din Uniune a crescut cu 8 % (a se vedea tabelul 7). În consecință, industria din Uniune a crescut în termeni absoluți, dar a scăzut în termeni relativi. Cu alte cuvinte, industria din Uniune nu a putut beneficia de creșterea pieței în aceeași măsură ca importurile provenite din China. |
| --- | --- |

(260)

În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 11 % (a se vedea tabelul 2), în timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune către clienții neafiliați din Uniune a crescut cu 8 % (a se vedea tabelul 7). În consecință, industria din Uniune a crescut în termeni absoluți, dar a scăzut în termeni relativi. Cu alte cuvinte, industria din Uniune nu a putut beneficia de creșterea pieței în aceeași măsură ca importurile provenite din China.

4.5.5.   Prețurile și factorii care afectează prețurile

Prețurile și factorii care afectează prețurile

| (261) | În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune clienților neafiliați din Uniune și costul unitar de producție au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 8


  Prețurile de vânzare din Uniune și costul de producție | 2019 | 2020 | 2021 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare unitar mediu ponderat în Uniune | 1 149 | 928 | 1 863 | 2 811 |
| Prețul de vânzare unitar mediu ponderat în Uniune (Indice, 2019 = 100) | 100 | 81 | 162 | 245 |
| Costul de producție unitar | 980 | 906 | 1 611 | 2 250 |
| Costul unitar de producție (Indice, 2019 = 100) | 100 | 92 | 164 | 230 |
| Sursa: producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(261)

În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune clienților neafiliați din Uniune și costul unitar de producție au evoluat după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Prețurile de vânzare din Uniune și costul de producție

Prețurile de vânzare din Uniune și costul de producție

2019

2020

2021

PIR

Prețul de vânzare unitar mediu ponderat în Uniune

1 149

928

1 863

2 811

Prețul de vânzare unitar mediu ponderat în Uniune (Indice, 2019 = 100)

100

100

81

81

162

162

245

245

Costul de producție unitar

980

906

1 611

2 250

Costul unitar de producție (Indice, 2019 = 100)

100

100

92

92

164

164

230

230

Sursa: producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursa:

| (262) | După o scădere de 8 % între 2019 și 2020, costul unitar de producție a crescut exponențial până la un nivel care a fost cu 130 % mai mare în perioada investigației de reexaminare decât în 2019. Această creștere bruscă a costului de producție a fost cauzată de creșterea foarte puternică a prețurilor gazelor începând din 2021. |
| --- | --- |

(262)

După o scădere de 8 % între 2019 și 2020, costul unitar de producție a crescut exponențial până la un nivel care a fost cu 130 % mai mare în perioada investigației de reexaminare decât în 2019. Această creștere bruscă a costului de producție a fost cauzată de creșterea foarte puternică a prețurilor gazelor începând din 2021.

| (263) | Prețurile de vânzare au urmat o tendință similară. În perioada 2019-2020, prețurile unitare de vânzare au scăzut cu 19 % în urma încetinirii creșterii economice în contextul pandemiei de COVID-19. Cu toate acestea, din 2020 până în perioada investigației de reexaminare, prețurile de vânzare unitare au crescut de trei ori. |
| --- | --- |

(263)

Prețurile de vânzare au urmat o tendință similară. În perioada 2019-2020, prețurile unitare de vânzare au scăzut cu 19 % în urma încetinirii creșterii economice în contextul pandemiei de COVID-19. Cu toate acestea, din 2020 până în perioada investigației de reexaminare, prețurile de vânzare unitare au crescut de trei ori.

4.5.6.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (264) | Ocuparea forței de muncă, productivitatea și costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 9


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2019 | 2020 | 2021 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați | 647 | 632 | 642 | 641 |
| Indice (2019 = 100) | 100 | 98 | 99 | 99 |
| Productivitatea muncii (tone/angajat) | 515 | 524 | 508 | 498 |
| Indice (2019 = 100) | 100 | 102 | 99 | 97 |
| Costurile medii cu forța de muncă per angajat | 71 772 | 73 491 | 77 431 | 76 913 |
| Costuri medii cu forța de muncă, per angajat (Indice 2019 = 100) | 100 | 102 | 108 | 107 |
| Sursa: Solicitanții, producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(264)

Ocuparea forței de muncă, productivitatea și costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2019

2020

2021

PIR

Numărul de angajați

647

632

642

641

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

98

98

99

99

99

99

Productivitatea muncii (tone/angajat)

515

524

508

498

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

102

102

99

99

97

97

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

71 772

73 491

77 431

76 913

Costuri medii cu forța de muncă, per angajat (Indice 2019 = 100)

(Indice 2019 = 100)

100

100

102

102

108

108

107

107

Sursa: Solicitanții, producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursa:

| (265) | Costurile medii cu forța de muncă au crescut cu 7 % în timpul perioadei examinate. Numărul de angajați și productivitatea muncii au rămas stabile în cursul perioadei examinate. Industria din Uniune a avut aproape 650 de angajați pe parcursul perioadei examinate, cu o producție de aproximativ 500 de tone per angajat. |
| --- | --- |

(265)

Costurile medii cu forța de muncă au crescut cu 7 % în timpul perioadei examinate. Numărul de angajați și productivitatea muncii au rămas stabile în cursul perioadei examinate. Industria din Uniune a avut aproape 650 de angajați pe parcursul perioadei examinate, cu o producție de aproximativ 500 de tone per angajat.

4.5.7.   Stocuri

Stocuri

| (266) | Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 10


  Stocurile | 2019 | 2020 | 2021 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale | 20 615 | 12 151 | 5 372 | 24 530 |
| Indice (2019 = 100) | 100 | 59 | 26 | 119 |
| Stocurile finale, exprimate ca procent din producție | 5,2  % | 3,1  % | 1,4  % | 6,3  % |
| Indice (2019 = 100) | 100 | 59 | 26 | 121 |
| Sursa: producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(266)

Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Stocurile

Stocurile

2019

2020

2021

PIR

Stocuri finale

20 615

12 151

5 372

24 530

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

59

59

26

26

119

119

Stocurile finale, exprimate ca procent din producție

5,2  %

3,1  %

1,4  %

6,3  %

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

100

100

59

59

26

26

121

121

Sursa: producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursa:

| (267) | Nivelurile stocurilor au variat semnificativ în cursul perioadei examinate. În perioada investigației de reexaminare, nivelul a fost cu 19 % mai mare decât nivelul din 2019. Acesta este un indiciu suplimentar că industria din Uniune a întâmpinat dificultăți din ce în ce mai mari spre sfârșitul perioadei examinate în ceea ce privește vânzarea producției sale în contextul creșterii dramatice a importurilor provenite din China. |
| --- | --- |

(267)

Nivelurile stocurilor au variat semnificativ în cursul perioadei examinate. În perioada investigației de reexaminare, nivelul a fost cu 19 % mai mare decât nivelul din 2019. Acesta este un indiciu suplimentar că industria din Uniune a întâmpinat dificultăți din ce în ce mai mari spre sfârșitul perioadei examinate în ceea ce privește vânzarea producției sale în contextul creșterii dramatice a importurilor provenite din China.

4.5.8.   Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital

| (268) | Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 11


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | 2019 | 2020 | 2021 | PIR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (%) | 8,0 | –4,1 | 12,3 | 17,3 |
| Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (Indice, 2019 = 100) | 100 | –51 | 154 | 216 |
| Fluxul de lichidități | 46 403 891 | 12 158 042 | 95 868 270 | 118 352 455 |
| Fluxul de lichidități (Indice, 2019 = 100) | 100 | 26 | 207 | 255 |
| Investiții | 42 800 119 | 25 704 881 | 32 880 347 | 33 110 890 |
| Investiții (Indice, 2019 = 100) | 100 | 60 | 77 | 77 |
| Randamentul investițiilor (%) | 14,5 | –10,2 | 46,2 | 88,4 |
| Randamentul investițiilor (Indice, 2019 = 100) | 100 | –70 | 319 | 610 |
| Sursa: producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(268)

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 11

Tabelul 11

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2019

2020

2021

PIR

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (%)

8,0

–4,1

12,3

17,3

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (Indice, 2019 = 100)

(Indice, 2019 = 100)

100

100

–51

–51

154

154

216

216

Fluxul de lichidități

46 403 891

12 158 042

95 868 270

118 352 455

Fluxul de lichidități (Indice, 2019 = 100)

(Indice, 2019 = 100)

100

100

26

26

207

207

255

255

Investiții

42 800 119

25 704 881

32 880 347

33 110 890

Investiții (Indice, 2019 = 100)

(Indice, 2019 = 100)

100

100

60

60

77

77

77

77

Randamentul investițiilor (%)

14,5

–10,2

46,2

88,4

Randamentul investițiilor (Indice, 2019 = 100)

(Indice, 2019 = 100)

100

100

–70

–70

319

319

610

610

Sursa: producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursa:

| (269) | Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările de melamină către clienți neafiliați din Uniune ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările subiacente. Profitabilitatea astfel stabilită a crescut de la 8 % în 2019 la 17,3 % în perioada investigației de reexaminare. În 2020, din cauza încetinirii creșterii economice cauzate de pandemia de COVID-19, industria din Uniune a înregistrat pierderi semnificative, dar ulterior s-a redresat rapid și puternic. |
| --- | --- |

(269)

Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările de melamină către clienți neafiliați din Uniune ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările subiacente. Profitabilitatea astfel stabilită a crescut de la 8 % în 2019 la 17,3 % în perioada investigației de reexaminare. În 2020, din cauza încetinirii creșterii economice cauzate de pandemia de COVID-19, industria din Uniune a înregistrat pierderi semnificative, dar ulterior s-a redresat rapid și puternic.

| (270) | Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Evoluția fluxului de lichidități în cursul perioadei examinate a fost pozitivă, fluxul de lichidități generat de operațiunile lor fiind cu 155 % mai mare în cursul perioadei investigației de reexaminare în comparație cu 2019. |
| --- | --- |

(270)

Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Evoluția fluxului de lichidități în cursul perioadei examinate a fost pozitivă, fluxul de lichidități generat de operațiunile lor fiind cu 155 % mai mare în cursul perioadei investigației de reexaminare în comparație cu 2019.

| (271) | Nivelul investițiilor industriei din Uniune a înregistrat o tendință descrescătoare în cursul perioadei examinate (– 13 % între 2019 și perioada investigației de reexaminare). Astfel cum s-a arătat mai sus în ceea ce privește gradul de utilizare a capacității (tabelul 6), industria din Uniune nu are nevoie imediată de a investi în noi capacități de producție. |
| --- | --- |

(271)

Nivelul investițiilor industriei din Uniune a înregistrat o tendință descrescătoare în cursul perioadei examinate (– 13 % între 2019 și perioada investigației de reexaminare). Astfel cum s-a arătat mai sus în ceea ce privește gradul de utilizare a capacității (tabelul 6), industria din Uniune nu are nevoie imediată de a investi în noi capacități de producție.

| (272) | Randamentul investițiilor este profitul exprimat în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, iar tendința a urmat-o pe cea a ratelor de profitabilitate analizate. |
| --- | --- |

(272)

Randamentul investițiilor este profitul exprimat în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, iar tendința a urmat-o pe cea a ratelor de profitabilitate analizate.

| (273) | Niciunul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion nu a raportat dificultăți în ceea ce privește capacitatea lor de a procura capital. Astfel cum se arată în tabelul 11, fluxul de lichidități disponibil a depășit cu mult investițiile realizate, anul 2020 fiind singura excepție. |
| --- | --- |

(273)

Niciunul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion nu a raportat dificultăți în ceea ce privește capacitatea lor de a procura capital. Astfel cum se arată în tabelul 11, fluxul de lichidități disponibil a depășit cu mult investițiile realizate, anul 2020 fiind singura excepție.

4.5.9.   Concluzie privind situația industriei din Uniune

Concluzie privind situația industriei din Uniune

| (274) | În contextul creșterii consumului, industria din Uniune a crescut volumul vânzărilor ei în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, industria din Uniune a pierdut cote de piață semnificative în raport cu importurile provenite din RPC în 2021 și în perioada investigației de reexaminare, astfel încât cota sa de piață, la sfârșitul perioadei examinate, a fost cu aproape 5 puncte procentuale sub nivelul ei de la începutul perioadei examinate. Într-adevăr, având în vedere condițiile de piață extraordinar de favorabile din Uniune, cauzate de un efect de recuperare după cererea scăzută din 2020 pe fondul pandemiei de COVID-19, prețurile din Uniune au fost semnificativ mai mari decât prețurile minime de import suportate de producătorii-exportatori care au cooperat la investigația inițială. Acest fapt a dus imediat la o revenire a unor volume mari de importuri provenite de la producătorii-exportatori respectivi. Aceste importuri au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(274)

În contextul creșterii consumului, industria din Uniune a crescut volumul vânzărilor ei în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, industria din Uniune a pierdut cote de piață semnificative în raport cu importurile provenite din RPC în 2021 și în perioada investigației de reexaminare, astfel încât cota sa de piață, la sfârșitul perioadei examinate, a fost cu aproape 5 puncte procentuale sub nivelul ei de la începutul perioadei examinate. Într-adevăr, având în vedere condițiile de piață extraordinar de favorabile din Uniune, cauzate de un efect de recuperare după cererea scăzută din 2020 pe fondul pandemiei de COVID-19, prețurile din Uniune au fost semnificativ mai mari decât prețurile minime de import suportate de producătorii-exportatori care au cooperat la investigația inițială. Acest fapt a dus imediat la o revenire a unor volume mari de importuri provenite de la producătorii-exportatori respectivi. Aceste importuri au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune.

| (275) | În timp ce, în acest mod, industria din Uniune a pierdut cote de piață semnificative în raport cu importurile provenite din China, indicatorii ei financiari nu au fost afectați de această creștere bruscă a importurilor provenite din China, deoarece a putut obține prețuri excepțional de bune în 2021 și în prima jumătate a anului 2022. Profiturile industriei din Uniune s-au menținut la niveluri solide și au atins un nivel maxim în perioada investigației de reexaminare, ceea ce arată că producătorii din Uniune au fost în măsură să transfere creșterile costurilor în prețurile lor de vânzare. În aceste condiții, măsurile în vigoare au prevăzut o limită inferioară atunci când prețurile erau încă mai mici (în 2019 și 2020) și, prin urmare, au asigurat condiții de concurență echitabile pe piața melaminei din Uniune. Atunci când prețurile au atins, ulterior, niveluri foarte de mari, care nu au fost observate de la investigația inițială, industria din Uniune a pierdut cote de piață semnificative, dar a continuat să se bucure de profituri solide. În fapt, măsurile nu i-au exclus pe producătorii chinezi de pe piața Uniunii, în special atunci când prețurile erau în creștere, ei fiind, prin urmare, în continuare prezenți și beneficiind de un consum în creștere. |
| --- | --- |

(275)

În timp ce, în acest mod, industria din Uniune a pierdut cote de piață semnificative în raport cu importurile provenite din China, indicatorii ei financiari nu au fost afectați de această creștere bruscă a importurilor provenite din China, deoarece a putut obține prețuri excepțional de bune în 2021 și în prima jumătate a anului 2022. Profiturile industriei din Uniune s-au menținut la niveluri solide și au atins un nivel maxim în perioada investigației de reexaminare, ceea ce arată că producătorii din Uniune au fost în măsură să transfere creșterile costurilor în prețurile lor de vânzare. În aceste condiții, măsurile în vigoare au prevăzut o limită inferioară atunci când prețurile erau încă mai mici (în 2019 și 2020) și, prin urmare, au asigurat condiții de concurență echitabile pe piața melaminei din Uniune. Atunci când prețurile au atins, ulterior, niveluri foarte de mari, care nu au fost observate de la investigația inițială, industria din Uniune a pierdut cote de piață semnificative, dar a continuat să se bucure de profituri solide. În fapt, măsurile nu i-au exclus pe producătorii chinezi de pe piața Uniunii, în special atunci când prețurile erau în creștere, ei fiind, prin urmare, în continuare prezenți și beneficiind de un consum în creștere.

| (276) | În ansamblu, majoritatea indicatorilor de prejudiciu, cum ar fi producția, vânzările, ocuparea forței de muncă, profitabilitatea și fluxul de lichidități, au avut o evoluție pozitivă și/sau s-au situat la niveluri satisfăcătoare. Cu toate acestea, unii indicatori indică o situație mai puțin favorabilă a industriei din Uniune. În special, industria din Uniune a pierdut cote de piață în beneficiul importurilor provenite din China. În mod similar, producția totală și gradele de utilizare a capacității au scăzut în cursul perioadei examinate, iar nivelurile stocurilor au crescut. |
| --- | --- |

(276)

În ansamblu, majoritatea indicatorilor de prejudiciu, cum ar fi producția, vânzările, ocuparea forței de muncă, profitabilitatea și fluxul de lichidități, au avut o evoluție pozitivă și/sau s-au situat la niveluri satisfăcătoare. Cu toate acestea, unii indicatori indică o situație mai puțin favorabilă a industriei din Uniune. În special, industria din Uniune a pierdut cote de piață în beneficiul importurilor provenite din China. În mod similar, producția totală și gradele de utilizare a capacității au scăzut în cursul perioadei examinate, iar nivelurile stocurilor au crescut.

| (277) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că, în ansamblu, industria din Uniune nu a suferit prejudicii importante în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază în perioada examinată. |
| --- | --- |

(277)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că, în ansamblu, industria din Uniune nu a suferit prejudicii importante în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază în perioada examinată.

5.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI ÎN CAZUL ABROGĂRII MĂSURILOR

PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI ÎN CAZUL ABROGĂRII MĂSURILOR

| (278) | Întrucât Comisia a concluzionat că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei investigației de reexaminare (a se vedea considerentul 276), Comisia a evaluat, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, dacă ar exista probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat inițial de importurile care fac obiectul unui dumping provenite din China, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(278)

Întrucât Comisia a concluzionat că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei investigației de reexaminare (a se vedea considerentul 276), Comisia a evaluat, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, dacă ar exista probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat inițial de importurile care fac obiectul unui dumping provenite din China, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

| (279) | În această privință, Comisia s-a bazat pe informațiile puse la dispoziție de părțile cooperante și pe orice alte informații din dosar privind capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China pentru a examina atractivitatea pieței Uniunii și impactul probabil al importurilor provenite din China în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(279)

În această privință, Comisia s-a bazat pe informațiile puse la dispoziție de părțile cooperante și pe orice alte informații din dosar privind capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China pentru a examina atractivitatea pieței Uniunii și impactul probabil al importurilor provenite din China în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

| (280) | Astfel cum s-a concluzionat în considerentele 204 și 205, capacitățile neutilizate din China sunt semnificative și reprezintă aproximativ de patru ori consumul anual la nivelul Uniunii. În plus, astfel cum s-a concluzionat în considerentul 216, piața Uniunii este o piață atractivă pentru producătorii chinezi, având în vedere prețurile de pe piața Uniunii și dimensiunea ei. Pe această bază, este foarte probabil ca expirarea măsurilor antidumping să conducă la o creștere a exporturilor din China către Uniune. |
| --- | --- |

(280)

Astfel cum s-a concluzionat în considerentele 204 și 205, capacitățile neutilizate din China sunt semnificative și reprezintă aproximativ de patru ori consumul anual la nivelul Uniunii. În plus, astfel cum s-a concluzionat în considerentul 216, piața Uniunii este o piață atractivă pentru producătorii chinezi, având în vedere prețurile de pe piața Uniunii și dimensiunea ei. Pe această bază, este foarte probabil ca expirarea măsurilor antidumping să conducă la o creștere a exporturilor din China către Uniune.

| (281) | În observațiile lor privind comunicarea constatărilor finale, Xinjiang XLX și CCCMC au susținut că, în ceea ce privește Comisia, aceasta nu a efectuat nicio analiză a amplorii probabile a oricărei creșteri a vânzărilor chineze la export către Uniune și nici a intervalului de timp probabil în care această creștere urmează să se realizeze, deși ambii factori ar avea un impact direct asupra amplorii oricărui prejudiciu rezultat. |
| --- | --- |

(281)

În observațiile lor privind comunicarea constatărilor finale, Xinjiang XLX și CCCMC au susținut că, în ceea ce privește Comisia, aceasta nu a efectuat nicio analiză a amplorii probabile a oricărei creșteri a vânzărilor chineze la export către Uniune și nici a intervalului de timp probabil în care această creștere urmează să se realizeze, deși ambii factori ar avea un impact direct asupra amplorii oricărui prejudiciu rezultat.

| (282) | Comisia a reamintit că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2), nu este necesară stabilirea amplorii prejudiciului continuu sau recurent. Este suficient să se stabilească faptul că, pe baza unui astfel de prejudiciu, este probabil ca acesta să continue sau să reapară. |
| --- | --- |

(282)

Comisia a reamintit că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2), nu este necesară stabilirea amplorii prejudiciului continuu sau recurent. Este suficient să se stabilească faptul că, pe baza unui astfel de prejudiciu, este probabil ca acesta să continue sau să reapară.

| (283) | În continuare, potrivit CCCMC, Comisia nu a abordat observațiile prezentate anterior de CCCMC care se refereau în mod direct la lipsa probabilității ca producătorii chinezi cu o capacitate nouă sau crescută să poată exploata rapid sau ușor capacitatea respectivă și să inițieze exporturile către piața Uniunii. CCCMC a făcut trimitere, în plus, la observațiile sale privind probabilitatea reapariției dumpingului, care, potrivit CCCMC, ar infirma preocupările cu privire la sosirea unor noi importuri din China ca urmare a redirecționării Chinei de pe alte piețe de export existente sau a închiderii altor piețe ca urmare a instituirii de măsuri antidumping. |
| --- | --- |

(283)

În continuare, potrivit CCCMC, Comisia nu a abordat observațiile prezentate anterior de CCCMC care se refereau în mod direct la lipsa probabilității ca producătorii chinezi cu o capacitate nouă sau crescută să poată exploata rapid sau ușor capacitatea respectivă și să inițieze exporturile către piața Uniunii. CCCMC a făcut trimitere, în plus, la observațiile sale privind probabilitatea reapariției dumpingului, care, potrivit CCCMC, ar infirma preocupările cu privire la sosirea unor noi importuri din China ca urmare a redirecționării Chinei de pe alte piețe de export existente sau a închiderii altor piețe ca urmare a instituirii de măsuri antidumping.

| (284) | Comisia a clarificat faptul că a abordat toate observațiile formulate. În cazul în care observațiile se refereau atât la probabilitatea continuării dumpingului, cât și a reapariției prejudiciului, acestea au fost abordate în secțiunea 3.3 de mai sus și au fost valabile mutatis mutandis în ceea ce privește reapariția prejudiciului. Referitor la observațiile formulate de CCCMC în urma deschiderii investigației, Comisia face trimitere la obiecțiile de la considerentul 22 de mai sus. |
| --- | --- |

(284)

Comisia a clarificat faptul că a abordat toate observațiile formulate. În cazul în care observațiile se refereau atât la probabilitatea continuării dumpingului, cât și a reapariției prejudiciului, acestea au fost abordate în secțiunea 3.3 de mai sus și au fost valabile mutatis mutandis în ceea ce privește reapariția prejudiciului. Referitor la observațiile formulate de CCCMC în urma deschiderii investigației, Comisia face trimitere la obiecțiile de la considerentul 22 de mai sus.

mutatis mutandis

| (285) | Cu toate acestea, Comisia a confirmat că totalul capacităților neutilizate din China, astfel cum se specifică în considerentele 202-204, este de o asemenea amploare încât reapariția prejudiciului ar fi probabilă în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(285)

Cu toate acestea, Comisia a confirmat că totalul capacităților neutilizate din China, astfel cum se specifică în considerentele 202-204, este de o asemenea amploare încât reapariția prejudiciului ar fi probabilă în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

| (286) | În ceea ce privește afirmația CCCMC de infirmare a preocupărilor legate de sosirea de noi importuri din China, Comisia a făcut trimitere la obiecția sa în temeiul secțiunii 3.3, considerentul 220. |
| --- | --- |

(286)

În ceea ce privește afirmația CCCMC de infirmare a preocupărilor legate de sosirea de noi importuri din China, Comisia a făcut trimitere la obiecția sa în temeiul secțiunii 3.3, considerentul 220.

| (287) | Comisia a analizat efectele probabile ale unei astfel de creșteri a importurilor prin examinarea nivelurilor probabile ale prețurilor lor în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În această privință, Comisia a considerat, în ceea ce privește China, că nivelurile prețurilor de import din perioada investigației de reexaminare reprezintă o bază rezonabilă, deoarece importurile provenite din China dețineau o cotă de piață semnificativă de 14,9 % în perioada investigației de reexaminare. Pe această bază și astfel cum se explică în considerentul 240, Comisia a stabilit o subcotare semnificativă a prețurilor industriei din Uniune cu 12,6 %. Această subcotare ar fi chiar mai mare, și anume 15,6 %, în cazul în care taxa antidumping aplicabilă nu este adăugată la prețul de export. |
| --- | --- |

(287)

Comisia a analizat efectele probabile ale unei astfel de creșteri a importurilor prin examinarea nivelurilor probabile ale prețurilor lor în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În această privință, Comisia a considerat, în ceea ce privește China, că nivelurile prețurilor de import din perioada investigației de reexaminare reprezintă o bază rezonabilă, deoarece importurile provenite din China dețineau o cotă de piață semnificativă de 14,9 % în perioada investigației de reexaminare. Pe această bază și astfel cum se explică în considerentul 240, Comisia a stabilit o subcotare semnificativă a prețurilor industriei din Uniune cu 12,6 %. Această subcotare ar fi chiar mai mare, și anume 15,6 %, în cazul în care taxa antidumping aplicabilă nu este adăugată la prețul de export.

,

| (288) | În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, Xinjiang XLX a susținut că, în ceea ce privește Comisia, aceasta nu ar fi trebuit să se bazeze pe nivelul subcotării calculat pentru perioada examinată pentru a justifica probabilitatea reapariției prejudiciului, deoarece prețurile industriei din Uniune au fost extraordinar de mari începând din 2021, ceea ce, la rândul lor, au determinat un nivel de subcotare mai mare decât în absența unui nivel atât de mare al prețurilor. |
| --- | --- |

(288)

În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, Xinjiang XLX a susținut că, în ceea ce privește Comisia, aceasta nu ar fi trebuit să se bazeze pe nivelul subcotării calculat pentru perioada examinată pentru a justifica probabilitatea reapariției prejudiciului, deoarece prețurile industriei din Uniune au fost extraordinar de mari începând din 2021, ceea ce, la rândul lor, au determinat un nivel de subcotare mai mare decât în absența unui nivel atât de mare al prețurilor.

| (289) | Comisia a reamintit noțiunea de subcotare, deoarece este utilizată în mod constant în investigațiile antidumping în temeiul regulamentului de bază, este obiectivă și constă într-o simplă comparație între prețurile efective ale industriei din Uniune și prețurile de export din țara în cauză, ajustate în mod corespunzător, dacă este necesar. În plus, afirmația Xinjiang XLX nu a fost nici justificată, nici cuantificată și, prin urmare, a fost respinsă. |
| --- | --- |

(289)

Comisia a reamintit noțiunea de subcotare, deoarece este utilizată în mod constant în investigațiile antidumping în temeiul regulamentului de bază, este obiectivă și constă într-o simplă comparație între prețurile efective ale industriei din Uniune și prețurile de export din țara în cauză, ajustate în mod corespunzător, dacă este necesar. În plus, afirmația Xinjiang XLX nu a fost nici justificată, nici cuantificată și, prin urmare, a fost respinsă.

| (290) | În ceea ce privește volumul și prețurile importurilor provenite din China, Comisia a observat în continuare că, în conformitate cu cele mai recente date statistice disponibile la Eurostat, volumele importurilor provenite din China au continuat să crească puternic, în timp ce prețurile acestor importuri au început să scadă semnificativ (130). În cele nouă luni care au urmat perioadei investigației de reexaminare, și anume 1 iulie 2022-31 martie 2023, volumele exporturilor chineze către Uniune au atins un nivel de 93 345 de tone, ceea ce, extrapolat la 12 luni, înseamnă cu 92,4 % mai mare decât în perioada investigației de reexaminare (131), la un preț mediu de 1 585 EUR, ceea ce reprezintă cu 28,8 % mai puțin decât în perioada investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(290)

În ceea ce privește volumul și prețurile importurilor provenite din China, Comisia a observat în continuare că, în conformitate cu cele mai recente date statistice disponibile la Eurostat, volumele importurilor provenite din China au continuat să crească puternic, în timp ce prețurile acestor importuri au început să scadă semnificativ (130). În cele nouă luni care au urmat perioadei investigației de reexaminare, și anume 1 iulie 2022-31 martie 2023, volumele exporturilor chineze către Uniune au atins un nivel de 93 345 de tone, ceea ce, extrapolat la 12 luni, înseamnă cu 92,4 % mai mare decât în perioada investigației de reexaminare (131), la un preț mediu de 1 585 EUR, ceea ce reprezintă cu 28,8 % mai puțin decât în perioada investigației de reexaminare.

130

131

| (291) | În plus, Comisia a analizat, pentru aceleași perioade, evoluția importurilor provenite din țări terțe, altele decât China. Importurile provenite din alte țări decât China s-au ridicat la 61 668 de tone în cele nouă luni care au urmat perioadei investigației de reexaminare, ceea ce, extrapolat la 12 luni, reprezintă o creștere de 12,2 % în comparație cu perioada investigației de reexaminare (132). Prețurile medii ale importurilor provenite din țări terțe au scăzut cu 20,4 %, ajungând la 1 931 EUR/tonă în comparație cu perioada investigației de reexaminare, care este în continuare semnificativ mai mare decât prețul mediu din China. |
| --- | --- |

(291)

În plus, Comisia a analizat, pentru aceleași perioade, evoluția importurilor provenite din țări terțe, altele decât China. Importurile provenite din alte țări decât China s-au ridicat la 61 668 de tone în cele nouă luni care au urmat perioadei investigației de reexaminare, ceea ce, extrapolat la 12 luni, reprezintă o creștere de 12,2 % în comparație cu perioada investigației de reexaminare (132). Prețurile medii ale importurilor provenite din țări terțe au scăzut cu 20,4 %, ajungând la 1 931 EUR/tonă în comparație cu perioada investigației de reexaminare, care este în continuare semnificativ mai mare decât prețul mediu din China.

132

| (292) | În consecință, în cele nouă luni care au urmat perioadei investigației de reexaminare, importurile provenite din RPC au crescut dramatic, iar prețurile lor au scăzut semnificativ, într-o măsură mult mai mare decât importurile provenite din țări terțe. |
| --- | --- |

(292)

În consecință, în cele nouă luni care au urmat perioadei investigației de reexaminare, importurile provenite din RPC au crescut dramatic, iar prețurile lor au scăzut semnificativ, într-o măsură mult mai mare decât importurile provenite din țări terțe.

| (293) | În urma comunicării constatărilor finale, Xinjiang XLX a susținut că analiza Comisiei privind factorii surveniți după perioada examinată a fost deficitară, deoarece nu a luat în considerare impactul unei crize energetice continue în Uniune și efectele asupra pieței ale războiului de agresiune neprovocat și nejustificat al Rusiei împotriva Ucrainei. |
| --- | --- |

(293)

În urma comunicării constatărilor finale, Xinjiang XLX a susținut că analiza Comisiei privind factorii surveniți după perioada examinată a fost deficitară, deoarece nu a luat în considerare impactul unei crize energetice continue în Uniune și efectele asupra pieței ale războiului de agresiune neprovocat și nejustificat al Rusiei împotriva Ucrainei.

| (294) | Comisia a reamintit că, în primul rând, nu are obligația de a efectua nicio analiză a factorilor de prejudiciu care survin după perioada examinată. În cadrul prezentei investigații, Comisia a ales să acționeze în acest sens în ceea ce privește volumele și prețurile importurilor provenite din țara în cauză pentru a completa concluziile adoptate cu privire la o analiză a tuturor factorilor de prejudiciu relevanți în cursul perioadei examinate. În orice caz, Comisia a observat că sursele de energie sunt mărfuri comercializate la nivelul prețurilor de pe piața mondială. Prin urmare, în măsura în care producătorii de melamină ar plăti prețuri nedenaturate pe piața mondială, prețurile energiei ar afecta în egală măsură acești producători din întreaga lume. |
| --- | --- |

(294)

Comisia a reamintit că, în primul rând, nu are obligația de a efectua nicio analiză a factorilor de prejudiciu care survin după perioada examinată. În cadrul prezentei investigații, Comisia a ales să acționeze în acest sens în ceea ce privește volumele și prețurile importurilor provenite din țara în cauză pentru a completa concluziile adoptate cu privire la o analiză a tuturor factorilor de prejudiciu relevanți în cursul perioadei examinate. În orice caz, Comisia a observat că sursele de energie sunt mărfuri comercializate la nivelul prețurilor de pe piața mondială. Prin urmare, în măsura în care producătorii de melamină ar plăti prețuri nedenaturate pe piața mondială, prețurile energiei ar afecta în egală măsură acești producători din întreaga lume.

| (295) | La 23 mai 2023, solicitanții au prezentat detalii privind evoluția indicatorilor de prejudiciu după perioada investigației de reexaminare (133). Datele furnizate au relevat impactul negativ semnificativ imediat pe care creșterea puternică ulterioară a importurilor provenite din RPC și cota lor de piață, la prețuri în scădere rapidă, l-au avut asupra situației industriei din Uniune. În special, datele au arătat că acest fapt a dus la o diminuare foarte accentuată a volumului vânzărilor și la o scădere puternică a prețurilor, ceea ce a dus la pierderea cotei de piață și a profitabilității de către industria din Uniune. |
| --- | --- |

(295)

La 23 mai 2023, solicitanții au prezentat detalii privind evoluția indicatorilor de prejudiciu după perioada investigației de reexaminare (133). Datele furnizate au relevat impactul negativ semnificativ imediat pe care creșterea puternică ulterioară a importurilor provenite din RPC și cota lor de piață, la prețuri în scădere rapidă, l-au avut asupra situației industriei din Uniune. În special, datele au arătat că acest fapt a dus la o diminuare foarte accentuată a volumului vânzărilor și la o scădere puternică a prețurilor, ceea ce a dus la pierderea cotei de piață și a profitabilității de către industria din Uniune.

133

| (296) | În baza acestui fapt, Comisia concluzionează că absența măsurilor ar conduce, cel mai probabil, la o creștere ulterioară semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping provenite din China la prețuri care generează prejudicii și la o posibilă reapariție a unui prejudiciu important. |
| --- | --- |

(296)

În baza acestui fapt, Comisia concluzionează că absența măsurilor ar conduce, cel mai probabil, la o creștere ulterioară semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping provenite din China la prețuri care generează prejudicii și la o posibilă reapariție a unui prejudiciu important.

6.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

6.1.   Introducere

Introducere

| (297) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă menținerea măsurilor ar fi împotriva interesului Uniunii, în ansamblul ei. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(297)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă menținerea măsurilor ar fi împotriva interesului Uniunii, în ansamblul ei. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

| (298) | Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(298)

Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (299) | În acest context, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea unei continuări a dumpingului și probabilitatea reapariției prejudiciului, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor existente nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(299)

În acest context, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea unei continuări a dumpingului și probabilitatea reapariției prejudiciului, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor existente nu ar fi în interesul Uniunii.

6.2.   Interesul industriei din Uniune

Interesul industriei din Uniune

| (300) | Astfel cum s-a concluzionat în considerentul 276, industria din Uniune nu mai suferă un prejudiciu important. Cu toate acestea, astfel cum s-a concluzionat în considerentul 295, industria din Uniune nu ar fi în măsură să facă față unei eliminări a măsurilor, deoarece este probabil ca această eliminare să conducă la o creștere puternică a importurilor provenite din China care subcotează prețurile industriei din Uniune. Prin urmare, abrogarea măsurilor ar pune în pericol viabilitatea financiară pe termen lung a industriei. Astfel, continuarea măsurilor este în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(300)

Astfel cum s-a concluzionat în considerentul 276, industria din Uniune nu mai suferă un prejudiciu important. Cu toate acestea, astfel cum s-a concluzionat în considerentul 295, industria din Uniune nu ar fi în măsură să facă față unei eliminări a măsurilor, deoarece este probabil ca această eliminare să conducă la o creștere puternică a importurilor provenite din China care subcotează prețurile industriei din Uniune. Prin urmare, abrogarea măsurilor ar pune în pericol viabilitatea financiară pe termen lung a industriei. Astfel, continuarea măsurilor este în interesul industriei din Uniune.

6.3.   Interesul importatorilor neafiliați și al utilizatorilor

Interesul importatorilor neafiliați și al utilizatorilor

| (301) | Toți importatorii neafiliați și utilizatorii cunoscuți au fost informați cu privire la deschiderea reexaminării. |
| --- | --- |

(301)

Toți importatorii neafiliați și utilizatorii cunoscuți au fost informați cu privire la deschiderea reexaminării.

| (302) | Un importator neafiliat din Italia a furnizat un răspuns la formularul de eșantionare, dar nu a furnizat un răspuns complet la chestionar. |
| --- | --- |

(302)

Un importator neafiliat din Italia a furnizat un răspuns la formularul de eșantionare, dar nu a furnizat un răspuns complet la chestionar.

| (303) | Trei utilizatori au furnizat răspunsuri la chestionar. Achizițiile totale agregate ale acestor utilizatori, inclusiv achizițiile de la producătorii din Uniune, importurile provenite din China și importurile din alte țări, au reprezentat doar aproximativ 3 % din consumul total. Doar unul dintre utilizatorii în cauză a achiziționat melamină din China, iar în perioada investigației de reexaminare aceste importuri au reprezentat doar 1 %-4 % (se indică intervalul în vederea păstrării confidențialității) din totalul importurilor în Uniune din RPC. Pe baza acestor volume de achiziții, cooperarea din partea utilizatorilor nu a putut fi considerată reprezentativă pentru toți utilizatorii. |
| --- | --- |

(303)

Trei utilizatori au furnizat răspunsuri la chestionar. Achizițiile totale agregate ale acestor utilizatori, inclusiv achizițiile de la producătorii din Uniune, importurile provenite din China și importurile din alte țări, au reprezentat doar aproximativ 3 % din consumul total. Doar unul dintre utilizatorii în cauză a achiziționat melamină din China, iar în perioada investigației de reexaminare aceste importuri au reprezentat doar 1 %-4 % (se indică intervalul în vederea păstrării confidențialității) din totalul importurilor în Uniune din RPC. Pe baza acestor volume de achiziții, cooperarea din partea utilizatorilor nu a putut fi considerată reprezentativă pentru toți utilizatorii.

| (304) | Cu toate acestea, răspunsurile acestora au fost analizate. Răspunsul utilizatorului care a achiziționat, de asemenea, volume mici din China nu a furnizat datele esențiale necesare, cum ar fi prețurile de achiziție din China, prețurile de vânzare ale produselor cu conținut de melamină și numele clienților. Pe această bază, nu s-a putut extrage nicio altă concluzie semnificativă în afară de faptul că întreprinderea beneficia de un nivel foarte sănătos de profitabilitate și că achizițiile sale de melamină, atât din Uniune (vrac), cât și din alte țări, au reprezentat doar o mică parte din costurile sale cu materiile prime (< 5 %). Răspunsurile la chestionar ale celorlalți doi utilizatori nu au putut fi analizate în mod semnificativ, deoarece aceștia au transmis doar tabelele solicitate și nu au răspuns la celelalte întrebări. |
| --- | --- |

(304)

Cu toate acestea, răspunsurile acestora au fost analizate. Răspunsul utilizatorului care a achiziționat, de asemenea, volume mici din China nu a furnizat datele esențiale necesare, cum ar fi prețurile de achiziție din China, prețurile de vânzare ale produselor cu conținut de melamină și numele clienților. Pe această bază, nu s-a putut extrage nicio altă concluzie semnificativă în afară de faptul că întreprinderea beneficia de un nivel foarte sănătos de profitabilitate și că achizițiile sale de melamină, atât din Uniune (vrac), cât și din alte țări, au reprezentat doar o mică parte din costurile sale cu materiile prime (< 5 %). Răspunsurile la chestionar ale celorlalți doi utilizatori nu au putut fi analizate în mod semnificativ, deoarece aceștia au transmis doar tabelele solicitate și nu au răspuns la celelalte întrebări.

| (305) | Unul dintre acești utilizatori a solicitat să nu se extindă măsurile antidumping, deoarece capacitățile de producție din Uniune erau limitate, nivelurile în vigoare ale prețurilor melaminei periclitau industria plăcilor aglomerate și, prin urmare, importurile puteau stabiliza situația prețurilor și asigura aprovizionarea. Comisia a respins afirmația. Măsurile în vigoare nu sunt de natură să blocheze importurile provenite din China, fapt demonstrat de cota de piață a Chinei în 2021 și în perioada investigației de reexaminare. |
| --- | --- |

(305)

Unul dintre acești utilizatori a solicitat să nu se extindă măsurile antidumping, deoarece capacitățile de producție din Uniune erau limitate, nivelurile în vigoare ale prețurilor melaminei periclitau industria plăcilor aglomerate și, prin urmare, importurile puteau stabiliza situația prețurilor și asigura aprovizionarea. Comisia a respins afirmația. Măsurile în vigoare nu sunt de natură să blocheze importurile provenite din China, fapt demonstrat de cota de piață a Chinei în 2021 și în perioada investigației de reexaminare.

| (306) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că nu există elemente care să indice că menținerea măsurilor ar avea un impact negativ asupra utilizatorilor și/sau asupra importatorilor care să depășească impactul pozitiv al măsurilor. |
| --- | --- |

(306)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că nu există elemente care să indice că menținerea măsurilor ar avea un impact negativ asupra utilizatorilor și/sau asupra importatorilor care să depășească impactul pozitiv al măsurilor.

6.4.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (307) | Pe baza informațiilor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există niciun motiv întemeiat care să indice că nu este în interesul Uniunii să mențină măsuri asupra importurilor de melamină originare din China. |
| --- | --- |

(307)

Pe baza informațiilor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există niciun motiv întemeiat care să indice că nu este în interesul Uniunii să mențină măsuri asupra importurilor de melamină originare din China.

7.   MĂSURILE ANTIDUMPING

MĂSURILE ANTIDUMPING

| (308) | Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la probabilitatea continuării dumpingului, la probabilitatea reapariției prejudiciului și la interesul Uniunii, este necesar ca măsurile antidumping care vizează melamina originară din Republica Populară Chineză să fie menținute. |
| --- | --- |

(308)

Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la probabilitatea continuării dumpingului, la probabilitatea reapariției prejudiciului și la interesul Uniunii, este necesar ca măsurile antidumping care vizează melamina originară din Republica Populară Chineză să fie menținute.

| (309) | Pentru a reduce la minimum riscurile de circumvenție ca urmare a diferenței dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării prețurilor minime individuale de import. Întreprinderile cărora li se aplică prețuri minime de import trebuie să prezinte autorităților vamale ale statelor membre o factură comercială valabilă. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (4) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă trebuie să fie supuse taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte întreprinderi”. |
| --- | --- |

(309)

Pentru a reduce la minimum riscurile de circumvenție ca urmare a diferenței dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării prețurilor minime individuale de import. Întreprinderile cărora li se aplică prețuri minime de import trebuie să prezinte autorităților vamale ale statelor membre o factură comercială valabilă. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (4) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă trebuie să fie supuse taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte întreprinderi”.

| (310) | Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice prețurile minime de import, acesta nu este singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (4) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările obișnuite și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a se asigura că aplicarea ulterioară a prețurilor minime de import este justificată, în conformitate cu legislația vamală. |
| --- | --- |

(310)

Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice prețurile minime de import, acesta nu este singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (4) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările obișnuite și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a se asigura că aplicarea ulterioară a prețurilor minime de import este justificată, în conformitate cu legislația vamală.

| (311) | În cazul în care exporturile uneia dintre întreprinderile care beneficiază de prețurile minime de import cresc semnificativ în volum, după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare a configurației schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate deschide o investigație anticircumvenție. O astfel de investigație poate examina, printre altele, necesitatea de a elimina prețurile minime de import și, prin urmare, instituirea unei taxe la nivel național. |
| --- | --- |

(311)

În cazul în care exporturile uneia dintre întreprinderile care beneficiază de prețurile minime de import cresc semnificativ în volum, după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare a configurației schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate deschide o investigație anticircumvenție. O astfel de investigație poate examina, printre altele, necesitatea de a elimina prețurile minime de import și, prin urmare, instituirea unei taxe la nivel național.

| (312) | Prețurile minime de import specificate la articolul 1 alineatul (2) din prezentul regulament se aplică exclusiv importurilor de produs care face obiectul reexaminării originar din China și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs care fac obiectul reexaminării, fabricat de orice altă întreprindere care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate întreprinderilor menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte întreprinderi”. |
| --- | --- |

(312)

Prețurile minime de import specificate la articolul 1 alineatul (2) din prezentul regulament se aplică exclusiv importurilor de produs care face obiectul reexaminării originar din China și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs care fac obiectul reexaminării, fabricat de orice altă întreprindere care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate întreprinderilor menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte întreprinderi”.

| (313) | O întreprindere care își modifică ulterior denumirea poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (134). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care demonstrează că modificarea nu afectează dreptul întreprinderii de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea denumirii întreprinderii nu afectează dreptul ei de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicat un regulament privind schimbarea denumirii. |
| --- | --- |

(313)

O întreprindere care își modifică ulterior denumirea poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (134). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care demonstrează că modificarea nu afectează dreptul întreprinderii de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea denumirii întreprinderii nu afectează dreptul ei de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicat un regulament privind schimbarea denumirii.

134

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (314) | Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și la considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente. Tuturor părților li s-a acordat un termen pentru a prezenta observații ulterior acestei comunicări și pentru a solicita o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Comunicările și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(314)

Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și la considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente. Tuturor părților li s-a acordat un termen pentru a prezenta observații ulterior acestei comunicări și pentru a solicita o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Comunicările și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător.

| (315) | Având în vedere articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (135), în cazul rambursării unei sume ca urmare a unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, este necesar ca dobânda care trebuie plătită să fie rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni. |
| --- | --- |

(315)

Având în vedere articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (135), în cazul rambursării unei sume ca urmare a unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, este necesar ca dobânda care trebuie plătită să fie rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni.

135

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

| (316) | Comitetul instituit în baza articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 a emis un aviz favorabil, |
| --- | --- |

(316)

Comitetul instituit în baza articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 a emis un aviz favorabil,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă vizând importurile de melamină, încadrată în prezent la codul NC 2933 61 00, originară din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelurile taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de întreprinderile menționate mai jos, se stabilesc după cum urmează:

| Întreprindere | Prețul minim de import (EUR/tonă de greutate netă de produs) | Taxă (EUR/tonă de greutate netă de produs) | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemical Co., Ltd | 1 153 | | A 986 |
| Shandong Holitech Chemical Industry Co., Ltd | 1 153 | | A 987 |
| Henan Junhua Development Company Ltd | 1 153 | | A 988 |
| Toate celelalte întreprinderi | — | 415 | A 999 |

Întreprindere

Prețul minim de import (EUR/tonă de greutate netă de produs)

Taxă (EUR/tonă de greutate netă de produs)

Cod adițional TARIC

Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemical Co., Ltd

1 153

A 986

Shandong Holitech Chemical Industry Co., Ltd

1 153

A 987

Henan Junhua Development Company Ltd

1 153

A 988

Toate celelalte întreprinderi

—

415

A 999

(3)   Pentru producătorii desemnați individual, valoarea taxei antidumping definitive aplicabile produsului descris la alineatul (1) este egală cu diferența dintre prețul minim de import și prețul net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, în toate cazurile în care cel din urmă este mai mic decât prețul minim de import. Pentru acești producători desemnați individual, nu se percepe nicio taxă în cazul în care prețul net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este egal cu sau mai mare decât prețul minim de import corespunzător.

(4)   Aplicarea prețului minim de import specificat pentru întreprinderile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea la autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant oficial al entității care emite respectiva factură, identificat prin numele și funcția acestuia, redactată după cum urmează: „Subsemnatul (Subsemnata), certific faptul că melamina (volumul de melamină) vândută la export către Uniunea Europeană care face obiectul prezentei facturi a fost fabricată de către (denumirea și adresa întreprinderii) (cod adițional TARIC) în Republica Populară Chineză. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte”. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil pentru „toate celelalte întreprinderi”.

(5)   Pentru producătorii desemnați individual și în cazurile în care bunurile s-au deteriorat înainte de punerea lor în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau de plătit este calculat proporțional pentru stabilirea valorii în vamă în conformitate cu articolul 131 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (136), prețul minim de import stabilit anterior se reduce cu un procent proporțional cu prețul efectiv plătit sau de plătit. Prin urmare, taxa care trebuie percepută va fi egală cu diferența dintre prețul minim de import redus și prețul net redus franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire.

(6)   Pentru toate celelalte întreprinderi și în cazurile în care bunurile s-au deteriorat înainte de punerea lor în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau de plătit este calculat proporțional pentru stabilirea valorii în vamă în conformitate cu articolul 131 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447, valoarea taxei antidumping, calculată pe baza alineatului (2) de mai sus, se reduce cu un procent proporțional cu prețul efectiv plătit sau de plătit.

Articolul 2

În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 septembrie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 457/2011 al Consiliului din 10 mai 2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de melamină originară din Republica Populară Chineză (JO L 124, 13.5.2011, p. 2).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1171 al Comisiei din 30 iunie 2017 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de melamină originară din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 170, 1.7.2017, p. 62).

3

(4)  Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping (JO C 396, 30.9.2021, p. 12).

4

(5)  Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de melamină originară din Republica Populară Chineză (JO C 252, 1.7.2022, p. 6).

5

(6)  Hotărârea Tribunalului din 11 iulie 2017, Viraj Profiles Ltd/Consiliul Uniunii Europene, cauza T-67/14, ECLI:EU:T:2017:481, punctul 98.

6

(7)  A se vedea punctul 103 și figura 1 din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

7

(8)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2609

8

(9)  A se vedea nota de subsol 2.

9

(10)  Document de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul investigațiilor în materie de apărare comercială [SWD(2017) 483 final/2 din 20 decembrie 2017].

10

(11)  Raport – capitolul 2, p. 6-7.

11

(12)  Raport – capitolul 2, p. 10.

12

(13)  Se poate consulta la adresa: www.npc.gov.cn/englishnpc/constitution2019/201911/1f65146fb6104dd3a2793875d19b5b29.shtml (consultare la 2 mai 2022).

13

(14)  Raport – capitolul 2, p. 20-21.

14

(15)  Raport – capitolul 3, p. 41, 73-74.

15

(16)  Raport – capitolul 6, p. 120-121.

16

(17)  Raport – capitolul 6, p. 122-135.

17

(18)  Raport – capitolul 7, p. 167-168.

18

(19)  Raport – capitolul 8, p. 169-170, 200-201.

19

(20)  Raport – capitolul 2, p. 15-16, Raport – capitolul 4, p. 50, p. 84, Raport – capitolul 5, p. 108-9.

20

(21)  Se poate consulta la adresa: http://www.hnzydhjt.com/ (consultare la 2 mai 2023).

21

(22)  Se poate consulta la adresa: https://www.sohu.com/a/427199857_120109837 (consultare la 2 mai 2023).

22

(23)  Se poate consulta la adresa: http://scaffi.com/news/2492.html (consultare la 2 mai 2023).

23

(24)  Se poate consulta la adresa: https://www.hnxlx.com.cn/About/subcompany/cid/155/id/87?btwaf=23932495 (consultare la 2 mai 2023).

24

(25)  Se poate consulta la adresa: https://aiqicha.baidu.com/company_detail_30432795595614 (consultare la 2 mai 2023).

25

(26)  Se poate consulta la adresa: https://aiqicha.baidu.com/company_detail_31950371346728 (consultare la 2 mai 2023).

26

(27)  Ibidem.

27

(28)  Se poate consulta la adresa: http://www.jxgf.com/ (consultare la 2 mai 2023).

28

(29)  Se poate consulta la adresa: https://sichuan.scol.com.cn/ggxw/202209/58612536.html (consultare la 2 mai 2023).

29

(30)  Se poate consulta la adresa: https://www.sohu.com/a/575647079_120952561 (consultare la 2 mai 2023).

30

(31)  Se poate consulta la adresa: http://www.xjxlx.com.cn/ (consultare la 2 mai 2023).

31

(32)  Se poate consulta la adresa: http://www.xjxlx.com.cn/News/detail/fid/3/cid/470/id/5404.html (consultare la 2 mai 2023).

32

(33)  A se vedea, de exemplu, articolul 33 din Constituția PCC, articolul 19 din Legea chineză privind întreprinderile sau Orientările Biroului General al Comitetului Central al PCC privind intensificarea activității Frontului Unit în sectorul privat pentru noua eră (a se vedea mai jos pentru trimiteri complete).

33

(34)  Se poate consulta la adresa: http://www.cpcif.org.cn/detail/40288043661e27fb01661e386a3f0001?e=1 (consultare la 2 mai 2023).

34

(35)  Raport – capitolul 5, p. 100-101.

35

(36)  Raport – capitolul 2, p. 26.

36

(37)  A se vedea, de exemplu: Blanchette, J. – Xi’s Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster; Foreign Affairs, vol. 100, nr. 4, iulie/august 2021, p. 10-19.

37

The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster

Foreign Affairs

(38)  Raport – capitolul 2, p. 31-32.

38

(39)  Se poate consulta la adresa: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (consultare la 2 mai 2023).

39

(40)  Orientările Biroului General al Comitetului Central al PCC privind intensificarea activității Frontului Unit în sectorul privat pentru noua eră. Se poate consulta la adresa: www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (consultare la 15 noiembrie 2022).

40

(41)  Financial Times (2020). „Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise” (Partidul Comunist Chinez exercită un control sporit asupra întreprinderilor private), se poate consulta la adresa: https://on.ft.com/3mYxP4j (consultare la 2 mai 2023).

41

(42)  Raport – capitolele 14.1 – 14.3.

42

(43)  Raport – capitolul 4, p. 41 – 42 și 83.

43

(44)  Cel de al 14-lea plan cincinal privind materiile prime. Se poate consulta la adresa: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_2960538d19e34c66a5eb8d01b74cbb20.html (consultare la 2 mai 2023).

44

(45)  Ibidem, secțiunea II.3.

45

(46)  Ibidem, secțiunea IV.I.

46

(47)  Ibidem, secțiunea VIII.1.

47

(48)  Al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea ecologică a industriei. Se poate consulta la adresa: http://www.gov.cn/zhengce/zhengceku/2021-12/03/content_5655701.htm (miit.gov.cn) (consultare la 2 mai 2023).

48

(49)  Ibidem, secțiunea III.2.

49

(50)  A se vedea secțiunea I.1.39., precum și secțiunea I.1.56. din anexa la Catalogul de îndrumare, disponibil la adresa: www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf (consultare la 2 mai 2023).

50

(51)  Secțiunea III din Catalogul de îndrumare.

51

(52)  Cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei chimice de înaltă performanță al provinciei Jiangsu. Se poate consulta la adresa: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210906/1175114.shtml (consultare la 2 mai 2023).

52

(53)  Ibidem, secțiunea 2.2.2.

53

(54)  Cel de al 14-lea plan cincinal privind dezvoltarea industriei chimice al provinciei Shandong. Se poate consulta la adresa: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211201/1191133.shtml (consultare la 2 mai 2023).

54

(55)  Ibidem, secțiunea III.4.

55

(56)  Avizul orientativ privind promovarea dezvoltării de înaltă calitate a industriilor petrochimice și chimice în cadrul celui de al 14-lea plan cincinal. Se poate consulta la adresa: http://www.gov.cn/zhengce/zhengceku/2022-04/08/content_5683972.htm#msdynttrid=WRmyf07ph0z74SHmXoOLKjRWl09BdZ4lGdYp9fiI9xU (consultare la 2 mai 2023).

56

(57)  Ibidem, secțiunea I.3.

57

(58)  Ibidem.

58

(59)  Ibidem, secțiunea VIII.

59

(60)  Comunicare privind îndeplinirea atribuțiilor în ceea ce privește semnarea și executarea contractelor pe termen mediu și lung în domeniul cărbunelui în 2021. Se poate consulta la adresa: http://www.gov.cn/zhengce/zhengceku/2020-12/09/content_5568450.htm (consultare la 2 mai 2023).

60

(61)  Ibidem.

61

(62)  Raport – capitolul 6, p. 138-149.

62

(63)  Raport – capitolul 9, p. 216.

63

(64)  Raport – capitolul 9, p. 213-215.

64

(65)  Raport – capitolul 9, p. 209-211.

65

(66)  Raport – capitolul 13, p. 332-337.

66

(67)  Raport – capitolul 13, p. 336.

67

(68)  Raport – capitolul 13, p. 337-341.

68

(69)  Raport – capitolul 6, p. 114-117.

69

(70)  Raport – capitolul 6, p. 119.

70

(71)  Raport – capitolul 6, p. 120.

71

(72)  Raport – capitolul 6, p. 121-122, 126-128, 133-135.

72

(73)  A se vedea documentul oficial de politică al Comisiei de reglementare a sectorului bancar și de asigurări din China („CBIRC”) din 28 august 2020: Plan de acțiune pe trei ani pentru îmbunătățirea guvernanței întreprinderilor din sectorul bancar și al asigurărilor (2020 – 2022), disponibil la adresa: http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (consultare la 2 mai 2023). Planul furnizează instrucțiuni de „a pune în aplicare în continuare spiritul întrupat în discursul director al secretarului general Xi Jinping privind avansarea reformei guvernanței întreprinderilor din sectorul financiar”. În plus, secțiunea II din plan își propune promovarea integrării organice a autorității partidului în guvernanța întreprinderilor: „vom face ca integrarea rolului conducător al Partidului în guvernanța întreprinderilor să fie mai sistematică, standardizată și bazată pe proceduri [...] Aspectele principale de ordin operațional și de gestionare trebuie să fie discutate de comitetul de partid înainte de adoptarea unei decizii de către Consiliul de administrație sau personalul de conducere de nivel superior.”

73

(74)  A se vedea Notice on the Commercial banks performance evaluation method a CBIRC (Comunicarea CBIRC privind metoda de evaluare a performanței băncilor comerciale), emisă la 15 decembrie 2020. Disponibilă la adresa: http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (consultare, cel mai recent, la 2 mai 2023).

74

(75)  A se vedea Documentul de lucru al FMI „Resolving China’s Corporate Debt Problem” (Soluționarea problemei datoriilor întreprinderilor din China), de Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, octombrie 2016, WP/16/203.

75

(76)  Raport – capitolul 6, p. 121-122, 126-128, 133-135.

76

(77)  A se vedea OCDE (2019), „OECD Economic Surveys: China 2019” (Sondajele economice ale OCDE: China 2019), OECD Publishing, Paris, p. 29. Se poate consulta la adresa: https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en (consultare la 2 mai 2023).

77

(78)  A se vedea: http://www.gov.cn/xinwen/2020-04/20/content_5504241.htm (consultare la 2 mai 2023).

78

(79)  Henan Haohua Junhua deține 81 % din Henan Junhua Development. A se vedea https://aiqicha.baidu.com/company_detail_31229783116721 (consultare, cel mai recent, la 5 iunie 2023).

79

(80)  Al 14-lea plan cincinal de dezvoltare economică și socială națională și obiective pe termen lung pentru 2035. Se poate consulta la adresa: http://www.gov.cn/xinwen/2021-03/13/content_5592681.htm (consultare la 2 mai 2023).

80

(81)  Ibidem, secțiunea 1.1.

81

(82)  O astfel de abordare a fost confirmată de Tribunal în hotărârea sa din 21 iunie 2023, Guangdong Haomei New Materials și Guangdong King Metal Light Alloy Technology/Comisia, T-326/21, EU:T:2023:347, punctul 104.

82

(83)  A se vedea, de exemplu, considerentul 85 de mai sus.

83

(84)  A se vedea considerentele 75 și 76 de mai sus.

84

(85)  
  World Bank Open Data – Upper Middle Income (Date deschise ale Băncii Mondiale – Venituri medii-superioare). Se poate consulta la adresa https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (consultare, cel mai recent, la 3 iulie 2023).

85

World Bank Open Data – Upper Middle Income

(86)  În cazul în care produsul care face obiectul reexaminării nu este fabricat în nicio țară cu un nivel asemănător de dezvoltare, se poate lua în considerare fabricarea unui produs din aceeași categorie generală și/sau sector cu produsul care face obiectul reexaminării.

86

(87)  Punctele 59 și 60 și tabelul 1 din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

87

(88)  Secțiunea 5.2.3 din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

88

(89)  Materiile prime finale utilizate în producția de melamină și de îngrășăminte pe bază de azot sunt gazele naturale sau cărbunele. Pentru producerea amoniacului se utilizează gaze naturale sau cărbune. Amoniacul poate fi prelucrat ulterior în uree sau acid azotic. Acidul azotic este utilizat pentru producerea nitratului de amoniu, care este un îngrășământ pe bază de azot. El poate fi amestecat în continuare pentru a produce alte tipuri de îngrășăminte pe bază de azot, de exemplu amestecul de azotat de amoniu și uree („UAN”; nitrat de amoniu amestecat cu uree) sau amestecul de azotat de amoniu și calciu („CAN”; nitrat de amoniu amestecat cu calciu din calcar). Ureea, cu adaos de amoniac, poate fi utilizată, în plus, pentru producerea melaminei. Îngrășămintele pe bază de azot, ureea și melamina sunt adesea produse de aceleași întreprinderi integrate pe verticală.

89

(90)  Se poate consulta la adresa https://connect.ihsmarkit.com/gta/home (consultare, cel mai recent, la 6 februarie 2023).

90

(91)  Centrul de comerț internațional, harta accesului pe piață. Se poate consulta la adresa https://www.macmap.org/en/query/customs-duties (consultare, cel mai recent, la 5 aprilie 2023).

91

(92)  
  Doing Business 2020. Profilul economic al Turciei, p. 51. Se poate consulta la adresa https://archive.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/t/turkey/TUR.pdf (consultare, cel mai recent, la 9 februarie 2023). Metodologia privind comerțul transfrontalier. Se poate consulta la adresa https://archive.doingbusiness.org/en/methodology/trading-across-borders (consultare, cel mai recent, la 9 februarie 2023).

92

Doing Business

(93)  Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind regimul comun aplicabil importurilor din anumite țări terțe (JO L 123, 19.5.2015, p. 33). Conform articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, prețurile de pe piața internă din țările respective nu pot fi utilizate în scopul stabilirii valorii normale.

93

(94)  
  Global Trade Alert. Se poate consulta la adresa https://www.globaltradealert.org/data_extraction (consultare, cel mai recent, la 6 februarie 2023).

94

Global Trade Alert

(95)  Azerbaidjan, Belarus, Coreea de Nord, Turkmenistan, Uzbekistan.

95

(96)  CCCMC a utilizat baza de date Comtrade a ONU.

96

(97)  A se vedea anexa III la nota privind sursele.

97

(98)  A se vedea https://www.dgtr.gov.in/anti-dumping-cases/anti-dumping-investigation-concerning-imports-melamine-originating-or-exported (consultare, cel mai recent, la 5 aprilie 2023).

98

(99)  Statisticile privind importurile extrase din GTA sunt disponibile la adresa https://connect.ihsmarkit.com/gta/home (consultare, cel mai recent, la 4 aprilie 2023).

99

(100)  Considerentul 103 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/809 al Comisiei din 13 aprilie 2023 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din oțel inoxidabil, chiar finisate, originare din Republica Populară Chineză și Taiwan în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 101, 14.4.2023, p. 22).

100

(101)  Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, I. Dönem: Ocak-Haziran 2022 (Prețurile la energie electrică și gaze naturale, primul semestru: ianuarie-iunie 2022), tabelul 1. Se poate consulta la adresa https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Elektrik-ve-Dogal-Gaz-Fiyatlari-I.-Donem:-Ocak-Haziran-2022-45567 (consultare, cel mai recent, la 20 ianuarie 2023).

101

(102)  Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, I. Dönem: Ocak-Haziran 2022 (Prețurile la energie electrică și gaze naturale, primul semestru: ianuarie-iunie 2022), tabelul 3. Se poate consulta la adresa https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Elektrik-ve-Dogal-Gaz-Fiyatlari-I.-Donem:-Ocak-Haziran-2022-45567 (consultare, cel mai recent, la 20 ianuarie 2023).

102

(103)  Se poate consulta la adresa https://www.isu.gov.tr/sufiyatlari/ (consultare, cel mai recent, la 30 ianuarie 2023).

103

(104)  A se vedea https://www.icis.com/explore/commodities/chemicals/melamine/ (consultare, cel mai recent, la 11 aprilie 2023).

104

(105)  A se vedea, de exemplu, https://www.weforum.org/agenda/2022/11/russia-ukraine-invasion-global-energy-crisis/ (consultare, cel mai recent, la 9 iunie 2023); https://blogs.worldbank.org/developmenttalk/energy-shock-could-sap-global-growth-years (consultare, cel mai recent, la 9 iunie 2023); https://www.reuters.com/business/energy/year-russia-turbocharged-global-energy-crisis-2022-12-13/ (consultare, cel mai recent, la 9 iunie 2023).

105

(106)  Indicele prețurilor de consum, martie 2023, tabelul 2. Se poate consulta la adresa https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Consumer-Price-Index-March-2023-49652&dil=2 (consultare, cel mai recent, la 11 aprilie 2023).

106

(107)  Comisia recunoaște că evoluția prețurilor la energie observată la nivelul Xinjiang XLX s-a bazat pe costuri și prețuri distorsionate. Întrucât scopul prezentei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor nu este de a calcula o marjă de dumping precisă, ci de a stabili dacă dumpingul a continuat, Comisia a considerat că este acceptabilă utilizarea creșterii prețurilor la energie înregistrată de Xinjiang XLX ca indicator prudent pentru ajustarea costului nedistorsionat al energiei electrice și al gazelor naturale.

107

(108)  Se poate consulta la adresa https://www.erieri.com/salary (consultare, cel mai recent, la 6 februarie 2023).

108

(109)  Se poate consulta la adresa https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2 (consultare, cel mai recent, la 6 februarie 2023).

109

(110)  Tabelul Costul mediu lunar cu forța de muncă și componentele sale în funcție de activitatea economică, 2020, disponibil la adresa https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2 (consultare, cel mai recent, la 6 februarie 2023).

110

Costul mediu lunar cu forța de muncă și componentele sale în funcție de activitatea economică, 2020

(111)  Clasificarea statistică a activităților economice în Comunitatea Europeană este disponibilă la adresa https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3859598/5902521/KS-RA-07-015-EN.PDF (consultată, cel mai recent, la 6 februarie 2023).

111

(112)  Tabelul Indici ai costului cu forța de muncă (2015 = 100) disponibil la adresa https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2 (consultat, cel mai recent, la 6 februarie 2023).

112

Indici ai costului cu forța de muncă (2015 = 100)

(113)  Disponibile la adresa http://www.egegubre.com.tr/mali.html (consultare, cel mai recent, la 7 februarie 2023).

113

(114)  Disponibile la adresa https://www.tekfen.com.tr/en/financial-statements-4-22 (consultare, cel mai recent, la 7 februarie 2023).

114

(115)  Disponibile la adresa https://www.kap.org.tr/en/sirket-finansal-bilgileri/4028e4a240f2ef4701410810f53601c4 (consultare, cel mai recent, la 7 februarie 2023).

115

(116)  A se vedea rapoartele de audit pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2021 și 1 ianuarie-30 iunie 2022, disponibile la adresa https://www.kap.org.tr/Bildirim/1004178 și https://www.kap.org.tr/tr/Bildirim/1056023 (consultate, cel mai recent, la 28 iunie 2023).

116

(117)  A se vedea rapoartele de audit pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2021 și 1 ianuarie-30 iunie 2022, disponibile la adresa https://www.kap.org.tr/tr/Bildirim/1007098 și https://www.kap.org.tr/tr/Bildirim/1057306 (consultate, cel mai recent, la 28 iunie 2023).

117

(118)  Se poate consulta la adresa https://connect.ihsmarkit.com/gta/home (consultare, cel mai recent, la 22 februarie 2023).

118

(119)  Profilul economic al Chinei. Doing Business 2020, p. 84, 88. Se poate consulta la adresa https://archive.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/c/china/CHN.pdf (consultare, cel mai recent, la 22 februarie 2023).

119

(120)  Secțiunea 5.3.1, anexele 8.1 și 8.2 la cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Anexele 8.1 și 8.2 includ Chemicals Economics Handbook – Melamine 2020 („raportul CEH”) și registrul de date corespunzător. Întrucât raportul CEH este vizat de drepturi de autor ale terților, informațiile cuprinse în raport și în registrul de date sunt furnizate sub formă de intervale.

120

Chemicals Economics Handbook – Melamine 2020

registrul de date

(121)  Anexa 8.2 la cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. A se vedea tabelele China-Producători și China-Capacitate suplimentară.

121

China-Producători

China-Capacitate suplimentară

(122)  Lista de referințe 2023. Disponibilă la adresa https://www.eurotecnica.it/images/PDF/reflist.pdf (consultare, cel mai recent, la 12 aprilie 2023).

122

(123)  Anexa 8.2 la cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. A se vedea tabelul China-Cerere și ofertă.

123

China-Cerere și ofertă

(124)  Se poate consulta la adresa https://connect.ihsmarkit.com/gta/home (consultare, cel mai recent, la 12 aprilie 2023).

124

(125)  Melamină din Republica Populară Chineză: Ordonanțe privind taxele antidumping și compensatorii. Disponibile la adresa: https://www.federalregister.gov/documents/2015/12/28/2015-32632/melamine-from-the-peoples-republic-of-china-antidumping-duty-and-countervailing-duty-orders (consultare, cel mai recent, la 10 mai 2023).

125

(126)  Avizul Departamentului pentru apărarea pieței interne al Comisiei Economice Eurasiatice „privind aplicarea măsurilor antidumping împotriva melaminei originare din Republica Populară Chineză și importate pe teritoriul vamal al Uniunii Economice Eurasiatice”. Se poate consulta la adresa: http://www.eurasiancommission.org/ru/act/trade/podm/investigations/PublicDocuments/AD34_notice_dated05042022.pdf (consultare, cel mai recent, la 10 mai 2023).

126

(127)  Anexa 8.2 la cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. A se vedea tabelele Consumul mondial de melamină la nivel de regiune și Consumul de melamină în Europa Centrală și de Est la nivel de țară.

127

Consumul mondial de melamină la nivel de regiune

Consumul de melamină în Europa Centrală și de Est la nivel de țară

(128)  De exemplu, prețurile de export din China către cele șase piețe majore de export s-au situat aproximativ în intervalul 750-850 EUR/tonă în 2015 și 2016. Sursa: Global Trade Atlas. Se poate consulta la adresa https://my.ihs.com/ (consultare, cel mai recent, la 28 iunie 2023).

128

Sursa

(129)  În ceea ce privește taxa antidumping adăugată, măsurile constau în prețuri minime de import pentru trei producători-exportatori și o taxă specifică fixă pentru toți ceilalți producători-exportatori. Importurile efectuate de cele trei părți cu prețuri minime de import au fost, în cazul depășirii prețului minim, scutite de taxe antidumping, în timp ce taxele antidumping aplicabile importurilor provenite de la aceste părți sub prețurile minime de import au variat în funcție de valoarea netă a facturii înaintea importului. Au existat, în plus, importuri provenite de la alți producători-exportatori cărora li s-a aplicat taxa specifică reziduală de 415 EUR pe tonă. Având în vedere această imagine de ansamblu, valoarea taxelor antidumping adăugate a fost stabilită pe baza datelor privind importurile de melamină raportate de statele membre în temeiul articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază, întrucât setul de date respectiv includea sumele plătite.

129

(130)  Extrasul complet este disponibil în TRON t23.002667.

130

(131)  
  93 345/(9/12) = 124 459. 124 459/64 673 = 192,4 %.

131

(132)  
  61 668/(9/12) = 82 223. 82 223/73 288 = 112,2 %.

132

(133)  Referința TRON: t23.002400 din 23 mai 2023.

133

(134)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgia.

134

(135)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

135

(136)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 558).

136

---

| 15.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/247 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/247

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1777 AL COMISIEI

din 14 septembrie 2023

privind introducerea unei supravegheri retrospective la nivelul Uniunii a importurilor de etanol obținut din surse regenerabile destinat utilizării drept combustibil

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/478 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2015 privind regimul comun aplicabil importurilor (1), în special articolul 10,

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind regimul comun aplicabil importurilor din anumite țări terțe (2), în special articolul 7,

după consultarea Comitetului pentru măsuri de salvgardare și pentru regimul comun aplicabil exporturilor,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (UE) 2015/478, supravegherea la nivelul Uniunii poate fi introdusă atunci când evoluția importurilor unui produs amenință să cauzeze un prejudiciu producătorilor din Uniune și în cazul în care interesul Uniunii o impune. Articolul 7 din Regulamentul (UE) 2015/755 prevede posibilitatea introducerii supravegherii atunci când interesele Uniunii o impun. Supravegherea retrospectivă, prin care se solicită fiecărui stat membru să transmită Comisiei Europene date privind importurile la scurt timp după ce a avut loc importul efectiv, poate fi introdusă în temeiul ambelor regulamente, în temeiul articolului 10 alineatul (1) litera (a) și, respectiv, al articolului 7 alineatul (1) litera (a). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (UE) 2015/478, supravegherea la nivelul Uniunii poate fi introdusă atunci când evoluția importurilor unui produs amenință să cauzeze un prejudiciu producătorilor din Uniune și în cazul în care interesul Uniunii o impune. Articolul 7 din Regulamentul (UE) 2015/755 prevede posibilitatea introducerii supravegherii atunci când interesele Uniunii o impun. Supravegherea retrospectivă, prin care se solicită fiecărui stat membru să transmită Comisiei Europene date privind importurile la scurt timp după ce a avut loc importul efectiv, poate fi introdusă în temeiul ambelor regulamente, în temeiul articolului 10 alineatul (1) litera (a) și, respectiv, al articolului 7 alineatul (1) litera (a).

| (2) | Pe baza informațiilor de care dispune Comisia, importurile de etanol obținut din surse regenerabile destinat utilizării drept combustibil au crescut recent cu cantități semnificative. |
| --- | --- |

(2)

Pe baza informațiilor de care dispune Comisia, importurile de etanol obținut din surse regenerabile destinat utilizării drept combustibil au crescut recent cu cantități semnificative.

| (3) | Importurile de bioetanol destinat utilizării drept combustibil din toate originile au crescut cu aproape 80 % între 2021 și 2022 (în absența codurilor TARIC, aceste volume se bazează pe coduri NC complete și pot include și alte tipuri de bioetanol). În 2022, cele mai importante țări exportatoare în ceea ce privește volumele au fost Brazilia, Statele Unite, Regatul Unit și Peru. |
| --- | --- |

(3)

Importurile de bioetanol destinat utilizării drept combustibil din toate originile au crescut cu aproape 80 % între 2021 și 2022 (în absența codurilor TARIC, aceste volume se bazează pe coduri NC complete și pot include și alte tipuri de bioetanol). În 2022, cele mai importante țări exportatoare în ceea ce privește volumele au fost Brazilia, Statele Unite, Regatul Unit și Peru.

| (4) | Analiza suplimentară, bazată pe date TARIC extrapolate pentru cele mai reprezentative trei coduri NC (și anume, peste 90 % din importurile la nivelul TARIC), a arătat că importurile de bioetanol destinat utilizării drept combustibil au crescut cu 45 % între 2021 și 2022. În plus, în primele cinci luni ale anului 2023 s-a observat o creștere cu încă 43,5 % în comparație cu primele cinci luni ale anului 2022. |
| --- | --- |

(4)

Analiza suplimentară, bazată pe date TARIC extrapolate pentru cele mai reprezentative trei coduri NC (și anume, peste 90 % din importurile la nivelul TARIC), a arătat că importurile de bioetanol destinat utilizării drept combustibil au crescut cu 45 % între 2021 și 2022. În plus, în primele cinci luni ale anului 2023 s-a observat o creștere cu încă 43,5 % în comparație cu primele cinci luni ale anului 2022.

| (5) | Pe această bază extrapolată, primele trei țări exportatoare în Uniune sunt Statele Unite, Brazilia și Peru. Pakistanul este a patra țară ca importanță în ceea ce privește cantitățile importate, înregistrând cea mai mare creștere a importurilor, de 179 % între 2021 și 2022. Pentru aceeași perioadă, importurile din Statele Unite au crescut cu 96 %, iar cele din Brazilia cu 37 %. Importurile din Peru au scăzut cu 13 %. |
| --- | --- |

(5)

Pe această bază extrapolată, primele trei țări exportatoare în Uniune sunt Statele Unite, Brazilia și Peru. Pakistanul este a patra țară ca importanță în ceea ce privește cantitățile importate, înregistrând cea mai mare creștere a importurilor, de 179 % între 2021 și 2022. Pentru aceeași perioadă, importurile din Statele Unite au crescut cu 96 %, iar cele din Brazilia cu 37 %. Importurile din Peru au scăzut cu 13 %.

| (6) | Piața UE pare foarte atractivă din cauza prețurilor sale ridicate. Prețurile importurilor din Brazilia și Statele Unite sunt cu peste 15 % mai mici decât prețurile din UE (3). În plus, ambele țări au capacități de producție foarte mari. |
| --- | --- |

(6)

Piața UE pare foarte atractivă din cauza prețurilor sale ridicate. Prețurile importurilor din Brazilia și Statele Unite sunt cu peste 15 % mai mici decât prețurile din UE (3). În plus, ambele țări au capacități de producție foarte mari.

| (7) | Astfel cum se arată în tabelul de mai jos, producția din Statele Unite și Brazilia este mult mai mare decât consumul lor intern, ceea ce înseamnă că au o capacitate excedentară pentru piețele de export. Consumul UE este de aproximativ 4,6 milioane de tone, iar producătorii americani și brazilieni au o capacitate excedentară combinată de 5,5 milioane de tone disponibile pentru export și, prin urmare, sunt capabili să satisfacă cererea Uniunii.

  Tabelul 1


  Producția și consumul în anul 2022










  Anul 2022 (tone) | Statele Unite | Brazilia | UE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Producție | 46 210 800 | 22 549 600 | 3 970 000 |
| Consum | 41 685 000 | 21 517 400 | 4 605 200 |
| Capacitate excedentară | 4 525 800 | 1 032 200 | - 635 200 |

(7)

Astfel cum se arată în tabelul de mai jos, producția din Statele Unite și Brazilia este mult mai mare decât consumul lor intern, ceea ce înseamnă că au o capacitate excedentară pentru piețele de export. Consumul UE este de aproximativ 4,6 milioane de tone, iar producătorii americani și brazilieni au o capacitate excedentară combinată de 5,5 milioane de tone disponibile pentru export și, prin urmare, sunt capabili să satisfacă cererea Uniunii.

Tabelul 1

Producția și consumul în anul 2022

Anul 2022 (tone)

Statele Unite

Brazilia

UE

Producție

46 210 800

22 549 600

3 970 000

Consum

41 685 000

21 517 400

4 605 200

Capacitate excedentară

4 525 800

1 032 200

- 635 200

| (8) | Creșterea importurilor coincide cu o scădere de 10 % a cotei de piață a industriei UE. Raportul dintre importuri și producția UE a crescut de la 21 % în 2021 la 39 % în 2022. |
| --- | --- |

(8)

Creșterea importurilor coincide cu o scădere de 10 % a cotei de piață a industriei UE. Raportul dintre importuri și producția UE a crescut de la 21 % în 2021 la 39 % în 2022.

| (9) | Se reamintește faptul că supravegherea retrospectivă a importurilor de etanol obținut din surse regenerabile destinat utilizării drept combustibil („bioetanol”) a fost introdusă pentru prima dată în noiembrie 2020 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1628 al Comisiei (4). Regulamentul a introdus anumite coduri TARIC pentru o durată de un an. |
| --- | --- |

(9)

Se reamintește faptul că supravegherea retrospectivă a importurilor de etanol obținut din surse regenerabile destinat utilizării drept combustibil („bioetanol”) a fost introdusă pentru prima dată în noiembrie 2020 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1628 al Comisiei (4). Regulamentul a introdus anumite coduri TARIC pentru o durată de un an.

| (10) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1628 a expirat la 4 noiembrie 2021 și, prin urmare, codurile au fost dezactivate în sistemul vamal. În 2021, importurile de bioetanol au scăzut și, prin urmare, nu existau motive pentru prelungirea supravegherii la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(10)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1628 a expirat la 4 noiembrie 2021 și, prin urmare, codurile au fost dezactivate în sistemul vamal. În 2021, importurile de bioetanol au scăzut și, prin urmare, nu existau motive pentru prelungirea supravegherii la momentul respectiv.

| (11) | Cu toate acestea, pe baza tendințelor recente ale importurilor de etanol obținut din surse regenerabile destinat utilizării drept combustibil, a marilor capacități de producție disponibile, în special în SUA și în Brazilia, astfel cum se menționează în considerentul 7, și a nivelului mai scăzut al prețurilor importurilor în Uniune, efectele prejudiciabile asupra producătorilor din Uniune ar putea, prin urmare, să se agraveze și mai mult în viitorul apropiat. |
| --- | --- |

(11)

Cu toate acestea, pe baza tendințelor recente ale importurilor de etanol obținut din surse regenerabile destinat utilizării drept combustibil, a marilor capacități de producție disponibile, în special în SUA și în Brazilia, astfel cum se menționează în considerentul 7, și a nivelului mai scăzut al prețurilor importurilor în Uniune, efectele prejudiciabile asupra producătorilor din Uniune ar putea, prin urmare, să se agraveze și mai mult în viitorul apropiat.

| (12) | Astfel cum a furnizat industria din Uniune, începând cu T4 2021, majoritatea indicatorilor economici s-au deteriorat și reflectă prejudiciul suferit de producătorii din UE incluși în eșantion în perioada cuprinsă între T4 2021 și T3 2022:






  — | Producție (scădere cu 10 %); |
| --- | --- | --- |

(12)

Astfel cum a furnizat industria din Uniune, începând cu T4 2021, majoritatea indicatorilor economici s-au deteriorat și reflectă prejudiciul suferit de producătorii din UE incluși în eșantion în perioada cuprinsă între T4 2021 și T3 2022:

—

Producție (scădere cu 10 %);

| — | Gradul de utilizare a capacității (scădere cu 9 %); |
| --- | --- |

—

Gradul de utilizare a capacității (scădere cu 9 %);

| — | Volumul vânzărilor Uniunii (scădere cu 6 %); |
| --- | --- |

—

Volumul vânzărilor Uniunii (scădere cu 6 %);

| — | Stocuri (creștere cu 15 %); |
| --- | --- |

—

Stocuri (creștere cu 15 %);

| — | Investiții (scădere cu 44 %); |
| --- | --- |

—

Investiții (scădere cu 44 %);

| — | Profitabilitate (scădere cu 57 %). |
| --- | --- |

—

Profitabilitate (scădere cu 57 %).

| (13) | Astfel, interesul Uniunii impune ca importurile de etanol obținut din surse regenerabile destinat utilizării drept combustibil să fie supuse supravegherii retrospective la nivelul Uniunii pentru a furniza informații statistice, înainte de publicarea statisticilor oficiale privind importurile, permițând analiza rapidă a tendințelor importurilor din toate țările terțe. Datele comerciale disponibile rapid sunt necesare pentru a contracara vulnerabilitatea pieței Uniunii a etanolului obținut din surse regenerabile destinat utilizării drept combustibil și pentru a detecta modificările bruște de pe piața mondială. |
| --- | --- |

(13)

Astfel, interesul Uniunii impune ca importurile de etanol obținut din surse regenerabile destinat utilizării drept combustibil să fie supuse supravegherii retrospective la nivelul Uniunii pentru a furniza informații statistice, înainte de publicarea statisticilor oficiale privind importurile, permițând analiza rapidă a tendințelor importurilor din toate țările terțe. Datele comerciale disponibile rapid sunt necesare pentru a contracara vulnerabilitatea pieței Uniunii a etanolului obținut din surse regenerabile destinat utilizării drept combustibil și pentru a detecta modificările bruște de pe piața mondială.

| (14) | Întrucât etanolul destinat utilizării drept combustibil poate fi clasificat la diferite rubrici din NC care conțin alte produse, este necesar să fie create coduri TARIC specifice pentru a se asigura o monitorizare adecvată, limitată numai la produsele relevante. Sfera de cuprindere a supravegherii retrospective include produsele enumerate în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(14)

Întrucât etanolul destinat utilizării drept combustibil poate fi clasificat la diferite rubrici din NC care conțin alte produse, este necesar să fie create coduri TARIC specifice pentru a se asigura o monitorizare adecvată, limitată numai la produsele relevante. Sfera de cuprindere a supravegherii retrospective include produsele enumerate în anexa la prezentul regulament.

| (15) | Pentru a permite o monitorizare adecvată a tendințelor importurilor și pentru a evita dezactivarea din nou a codurilor TARIC relevante trebuie introdusă o supraveghere retrospectivă pentru o perioadă de trei ani, |
| --- | --- |

(15)

Pentru a permite o monitorizare adecvată a tendințelor importurilor și pentru a evita dezactivarea din nou a codurilor TARIC relevante trebuie introdusă o supraveghere retrospectivă pentru o perioadă de trei ani,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Importurile de etanol obținut din surse regenerabile destinat utilizării drept combustibil, menționat în anexa la prezentul regulament, fac obiectul supravegherii retrospective la nivelul Uniunii în conformitate cu Regulamentele (UE) 2015/478 și (UE) 2015/755.

(2)   Clasificarea produselor vizate de prezentul regulament se bazează pe TARIC. Originea produselor vizate de prezentul regulament se determină în conformitate cu articolul 60 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament se aplică din ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și rămâne în vigoare timp de trei ani.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 septembrie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 83, 27.3.2015, p. 16.

1

(2)  
  JO L 123, 19.5.2015, p. 33.

2

(3)  Date furnizate de industria europeană.

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1628 al Comisiei din 3 noiembrie 2020 privind introducerea unei supravegheri retrospective la nivelul Uniunii a importurilor de etanol obținut din surse regenerabile destinat utilizării drept combustibil (JO L 366, 4.11.2020, p. 12).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 269, 10.10.2013, p. 1).

5

---

ANEXĂ

Lista produselor supuse supravegherii retrospective la nivelul Uniunii

Produsul în cauză supus supravegherii retrospective este etanolul obținut din surse regenerabile destinat utilizării drept combustibil, adică alcoolul etilic obținut din produse agricole (astfel cum sunt listate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene), denaturat sau nedenaturat, cu excepția produselor cu un conținut de apă mai mare de 0,3 % (m/m) măsurat în conformitate cu standardul EN 15376, dar incluzând alcoolul etilic obținut din produse agricole (astfel cum sunt listate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) conținut în amestecuri cu benzină cu un conținut de alcool etilic mai mare de 10 % (v/v), destinat utilizării drept combustibil. Produsul în cauză cuprinde și alcoolul etilic obținut din produse agricole (astfel cum sunt listate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) conținut în etil-terț-butil-eter (ETBE).

Definiția produsului este limitată exclusiv la etanolul obținut din surse regenerabile destinat utilizării drept combustibil. Astfel, etanolul sintetic și etanolul obținut din surse regenerabile destinat altor utilizări decât cea de combustibil, și anume utilizarea industrială și în băuturi, nu sunt vizate.

Produsul în cauză intră în prezent sub incidența următoarelor coduri NC și TARIC:

| Coduri NC | Extensii ale codurilor TARIC |
| --- | --- |
| ex 2207 10 00 | 11 |
| ex 2207 20 00 | 11 |
| ex 2208 90 99 | 11 |
| ex 2710 12 21 | 10 |
| ex 2710 12 25 | 10 |
| ex 2710 12 31 | 10 |
| ex 2710 12 41 | 10 |
| ex 2710 12 45 | 10 |
| ex 2710 12 49 | 10 |
| ex 2710 12 50 | 10 |
| ex 2710 12 70 | 10 |
| ex 2710 12 90 | 10 |
| ex 2909 19 10 | 10 |
| ex 3814 00 10 | 10 |
| ex 3814 00 90 | 70 |
| ex 3820 00 00 | 10 |
| ex 3824 99 92 | 66 |

Coduri NC

Extensii ale codurilor TARIC

ex 2207 10 00

11

ex 2207 20 00

11

ex 2208 90 99

11

ex 2710 12 21

10

ex 2710 12 25

10

ex 2710 12 31

10

ex 2710 12 41

10

ex 2710 12 45

10

ex 2710 12 49

10

ex 2710 12 50

10

ex 2710 12 70

10

ex 2710 12 90

10

ex 2909 19 10

10

ex 3814 00 10

10

ex 3814 00 90

70

ex 3820 00 00

10

ex 3824 99 92

66

---

DECIZII

| 15.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/251 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/251

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1778 A COMISIEI

din 12 septembrie 2023

privind anumite măsuri de urgență provizorii vizând pesta porcină africană din Suedia

[notificată cu numărul C(2023) 6246]

(Numai textul în limba suedeză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor („Legea privind sănătatea animală”) (1), în special articolul 259 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Pesta porcină africană este o boală infecțioasă virală care afectează populațiile de porcine deținute și sălbatice și care poate avea un impact mare asupra populațiilor de animale în cauză și asupra profitabilității creșterii porcinelor, cauzând perturbări ale circulației transporturilor de aceste animale și de produse provenite de la ele în interiorul Uniunii, precum și ale exporturilor către țări terțe. |
| --- | --- |

(1)

Pesta porcină africană este o boală infecțioasă virală care afectează populațiile de porcine deținute și sălbatice și care poate avea un impact mare asupra populațiilor de animale în cauză și asupra profitabilității creșterii porcinelor, cauzând perturbări ale circulației transporturilor de aceste animale și de produse provenite de la ele în interiorul Uniunii, precum și ale exporturilor către țări terțe.

| (2) | În cazul apariției unor focare de pestă porcină africană la porcine sălbatice există un risc mare de răspândire a bolii la alte porcine sălbatice și la unități de porcine deținute. |
| --- | --- |

(2)

În cazul apariției unor focare de pestă porcină africană la porcine sălbatice există un risc mare de răspândire a bolii la alte porcine sălbatice și la unități de porcine deținute.

| (3) | Regulamentul delegat 2020/687 al Comisiei (2) completează normele privind combaterea bolilor listate menționate la articolul 9 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) din Regulamentul (UE) 2016/429 și definite ca boli de categoria A, B și C în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1882 al Comisiei (3). În particular, articolele 63 – 66 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 prevăd anumite măsuri care trebuie luate în cazul confirmării oficiale a unui focar de boală de categoria A apărută la animale sălbatice, incluzând pesta porcină africană la porcine sălbatice. În special, aceste dispoziții prevăd stabilirea unei zone în care se înregistrează cazuri de infecții și a unor interdicții privind circulația animalelor sălbatice din speciile listate și a produselor de origine animală provenite de la ele. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul delegat 2020/687 al Comisiei (2) completează normele privind combaterea bolilor listate menționate la articolul 9 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) din Regulamentul (UE) 2016/429 și definite ca boli de categoria A, B și C în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1882 al Comisiei (3). În particular, articolele 63 – 66 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 prevăd anumite măsuri care trebuie luate în cazul confirmării oficiale a unui focar de boală de categoria A apărută la animale sălbatice, incluzând pesta porcină africană la porcine sălbatice. În special, aceste dispoziții prevăd stabilirea unei zone în care se înregistrează cazuri de infecții și a unor interdicții privind circulația animalelor sălbatice din speciile listate și a produselor de origine animală provenite de la ele.

| (4) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/594 al Comisiei (4) stabilește măsuri speciale de combatere a pestei porcine africane. În particular, în situația apariției unui focar de boală respectivă care afectează porcine sălbatice dintr-o zonă a unui stat membru, articolul 3 litera (b) din respectivul regulament de punere în aplicare prevede instituirea unei zone în care se înregistrează cazuri de infecții, în conformitate cu articolul 63 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687. În plus, articolul 6 din regulamentul de punere în aplicare respectiv prevede că zona respectivă trebuie listată ca zonă de restricții II în partea II din anexa sa I și că zona în care se înregistrează cazuri de infecții, instituită în conformitate cu articolul 63 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687, trebuie ajustată fără întârziere pentru a include cel puțin zona de restricții II. Măsurile speciale de combatere a pestei porcine africane stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/594 includ, printre altele, interdicții privind circulația transporturilor de porcine deținute în zonele de restricții II și de produse obținute de la ele în afara respectivelor zone de restricții. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/594 al Comisiei (4) stabilește măsuri speciale de combatere a pestei porcine africane. În particular, în situația apariției unui focar de boală respectivă care afectează porcine sălbatice dintr-o zonă a unui stat membru, articolul 3 litera (b) din respectivul regulament de punere în aplicare prevede instituirea unei zone în care se înregistrează cazuri de infecții, în conformitate cu articolul 63 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687. În plus, articolul 6 din regulamentul de punere în aplicare respectiv prevede că zona respectivă trebuie listată ca zonă de restricții II în partea II din anexa sa I și că zona în care se înregistrează cazuri de infecții, instituită în conformitate cu articolul 63 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687, trebuie ajustată fără întârziere pentru a include cel puțin zona de restricții II. Măsurile speciale de combatere a pestei porcine africane stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/594 includ, printre altele, interdicții privind circulația transporturilor de porcine deținute în zonele de restricții II și de produse obținute de la ele în afara respectivelor zone de restricții.

| (5) | Suedia a informat Comisia cu privire la confirmarea, la 6 septembrie 2023, în municipalitatea Fagersta, a unui focar de pestă porcină africană apărută la porcine sălbatice din Suedia. În consecință, autoritatea competentă din respectivul stat membru a instituit o zonă în care se înregistrează cazuri de infecții, în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2020/687 și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/594. |
| --- | --- |

(5)

Suedia a informat Comisia cu privire la confirmarea, la 6 septembrie 2023, în municipalitatea Fagersta, a unui focar de pestă porcină africană apărută la porcine sălbatice din Suedia. În consecință, autoritatea competentă din respectivul stat membru a instituit o zonă în care se înregistrează cazuri de infecții, în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2020/687 și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/594.

| (6) | Pentru a preveni orice fel de perturbări inutile ale comerțului în Uniune și pentru a evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se identifice la nivelul Uniunii, în colaborare cu statul membru în cauză, zona din Suedia în care se înregistrează cazuri de pestă porcină africană. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a preveni orice fel de perturbări inutile ale comerțului în Uniune și pentru a evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se identifice la nivelul Uniunii, în colaborare cu statul membru în cauză, zona din Suedia în care se înregistrează cazuri de pestă porcină africană.

| (7) | Pentru a împiedica răspândirea pestei porcine africane, până la listarea zonei din Suedia afectată de focarele recente care implică porcine sălbatice ca zonă de restricții II în partea II din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/594, este necesar ca măsurile speciale de combatere a pestei porcine africane prevăzute în el, care se aplică circulației transporturilor de porcine deținute în zonele de restricții II și de produse obținute de la ele în afara acestor zone, să se aplice și circulației transporturilor respective din zona în care se înregistrează cazuri de infecții, instituită de Suedia în urma respectivului caz recent, în plus față de măsurile stabilite la articolele 63-66 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a împiedica răspândirea pestei porcine africane, până la listarea zonei din Suedia afectată de focarele recente care implică porcine sălbatice ca zonă de restricții II în partea II din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/594, este necesar ca măsurile speciale de combatere a pestei porcine africane prevăzute în el, care se aplică circulației transporturilor de porcine deținute în zonele de restricții II și de produse obținute de la ele în afara acestor zone, să se aplice și circulației transporturilor respective din zona în care se înregistrează cazuri de infecții, instituită de Suedia în urma respectivului caz recent, în plus față de măsurile stabilite la articolele 63-66 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687.

| (8) | Prin urmare, este necesar ca zona în cauză unde s-au înregistrat cazuri de infecții să fie listată în anexa la prezenta decizie și să facă obiectul măsurilor speciale de combatere a pestei porcine africane care se aplică zonelor de restricții II stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/594. Totuși, din cauza acestei noi situații epidemiologice determinate de pesta porcină africană și ținând seama de riscul imediat și sporit de răspândire a bolii, este necesar să nu se autorizeze circulația transporturilor de porcine deținute și de produse obținute de la ele către alte state membre și către țări terțe dinspre zona infectată, în conformitate regulamentul de punere în aplicare menționat. Este necesar ca în prezenta decizie să fie stabilită și durata zonării respective. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, este necesar ca zona în cauză unde s-au înregistrat cazuri de infecții să fie listată în anexa la prezenta decizie și să facă obiectul măsurilor speciale de combatere a pestei porcine africane care se aplică zonelor de restricții II stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/594. Totuși, din cauza acestei noi situații epidemiologice determinate de pesta porcină africană și ținând seama de riscul imediat și sporit de răspândire a bolii, este necesar să nu se autorizeze circulația transporturilor de porcine deținute și de produse obținute de la ele către alte state membre și către țări terțe dinspre zona infectată, în conformitate regulamentul de punere în aplicare menționat. Este necesar ca în prezenta decizie să fie stabilită și durata zonării respective.

| (9) | În consecință, pentru a reduce riscurile generate de focarul de pestă porcină africană apărută recent la porcine sălbatice din Suedia, este necesar ca prezenta decizie să prevadă că circulația către alte state membre și către țări terțe a transporturilor de porcine deținute în zona în care se înregistrează cazuri de infecții și de produse obținute de la ele să nu fie autorizată de Suedia până la data expirării prezentei decizii. |
| --- | --- |

(9)

În consecință, pentru a reduce riscurile generate de focarul de pestă porcină africană apărută recent la porcine sălbatice din Suedia, este necesar ca prezenta decizie să prevadă că circulația către alte state membre și către țări terțe a transporturilor de porcine deținute în zona în care se înregistrează cazuri de infecții și de produse obținute de la ele să nu fie autorizată de Suedia până la data expirării prezentei decizii.

| (10) | Având în vedere caracterul urgent al situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește răspândirea pestei porcine africane, este important ca măsurile prevăzute în prezenta decizie de punere în aplicare să se aplice cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere caracterul urgent al situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește răspândirea pestei porcine africane, este important ca măsurile prevăzute în prezenta decizie de punere în aplicare să se aplice cât mai curând posibil.

| (11) | Prin urmare, în așteptarea avizului Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, este necesar ca zona din Suedia în care se înregistrează cazuri de infecții să fie instituită imediat și să fie listată în anexa la prezenta decizie, iar durata zonării respective să fie stabilită. |
| --- | --- |

(11)

Prin urmare, în așteptarea avizului Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, este necesar ca zona din Suedia în care se înregistrează cazuri de infecții să fie instituită imediat și să fie listată în anexa la prezenta decizie, iar durata zonării respective să fie stabilită.

| (12) | Prezenta decizie urmează să fie revizuită în cadrul următoarei reuniuni a Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(12)

Prezenta decizie urmează să fie revizuită în cadrul următoarei reuniuni a Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Suedia asigură instituirea imediată a unei zone în care se înregistrează cazuri de pestă porcină africană, în conformitate cu articolul 63 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 și cu articolul 3 litera (b) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/594, care să cuprindă cel puțin zonele listate în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Suedia asigură faptul că măsurile speciale de combatere a pestei porcine africane aplicabile zonelor de restricții II stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/594 se aplică în zonele listate ca zone în care se înregistrează cazuri de infecții în anexa la prezenta decizie, în plus față de măsurile prevăzute la articolele 63-66 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687.

Articolul 3

Suedia asigură faptul că transporturile de porcine deținute în zonele listate în anexă ca zone în care se înregistrează cazuri de infecții și de produse provenite de la ele nu se autorizează pentru a circula către alte state membre și către țări terțe.

Articolul 4

Prezenta decizie se aplică până la 6 decembrie 2023.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Regatului Suediei.

Adoptată la Bruxelles, 12 septembrie 2023.

Pentru Comisie

Stella KYRIAKIDES

Membră a Comisiei

---

(1)  
  JO L 84, 31.3.2016, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2020/687 al Comisiei din 17 decembrie 2019 de completare a Regulamentului (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele de prevenire și control al anumitor boli listate (JO L 174, 3.6.2020, p. 64).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1882 al Comisiei din 3 decembrie 2018 privind aplicarea anumitor norme de prevenire și control al bolilor în cazul categoriilor de boli listate și de stabilire a unei liste a speciilor și a grupurilor de specii care prezintă un risc considerabil de răspândire a bolilor listate respective (JO L 308, 4.12.2018, p. 21).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/594 al Comisiei din 16 martie 2023 de stabilire a unor măsuri speciale de control al pestei porcine africane și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/605 (JO L 79, 17.3.2023, p. 65).

4

---

ANEXĂ

| Zonele din Suedia care compun zona în care se înregistrează cazuri de infecții, menționată la articolul 1 | Data până la care se aplică |
| --- | --- |
| Districtul Västmanland:







  — | 30 % din municipalitatea Västmanland, în partea de est, în apropiere de drumul nr. 66 |

Zonele din Suedia care compun zona în care se înregistrează cazuri de infecții, menționată la articolul 1

Data până la care se aplică

Districtul Västmanland:

—

30 % din municipalitatea Västmanland, în partea de est, în apropiere de drumul nr. 66

| — | total 100 % din municipalitatea Fagersta |
| --- | --- |

—

total 100 % din municipalitatea Fagersta

| — | 68 % din municipalitatea Norberg, în partea de nord, în apropiere de drumul nr. 270 și nr. 68 |
| --- | --- |

—

68 % din municipalitatea Norberg, în partea de nord, în apropiere de drumul nr. 270 și nr. 68

| — | 6 % din municipalitatea Skinnskatteberg, în partea de sud, în apropiere de drumul nr. 250 |
| --- | --- |

—

6 % din municipalitatea Skinnskatteberg, în partea de sud, în apropiere de drumul nr. 250

| — | 0,4 % din municipalitatea Västerås, în partea de sud-est, în apropiere de drumul nr. 685 |
| --- | --- |

—

0,4 % din municipalitatea Västerås, în partea de sud-est, în apropiere de drumul nr. 685

| — | 12 % din municipalitatea Sala, în partea de est, în apropiere de drumul nr. 681 |
| --- | --- |

—

12 % din municipalitatea Sala, în partea de est, în apropiere de drumul nr. 681

Districtul Dalarna:

| — | 1 % din municipalitatea Avesta, în partea de nord-est, în apropiere de drumul nr. 693 |
| --- | --- |

—

1 % din municipalitatea Avesta, în partea de nord-est, în apropiere de drumul nr. 693

| — | 6 % din municipalitatea Smedjebacken, în partea de vest, în apropiere de drumul nr. 66 |
| --- | --- |

—

6 % din municipalitatea Smedjebacken, în partea de vest, în apropiere de drumul nr. 66

6.12.2023

---