# Az Európai Unió L 238/2023

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 238 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 66. évfolyam2023. szeptember 27. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 238

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

66. évfolyam2023. szeptember 27.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/2053 rendelete (2023. szeptember 13.) az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves gazdálkodási terv létrehozásáról, az 1936/2001/EK, az (EU) 2017/2107 és az (EU) 2019/833 rendelet módosításáról, valamint az (EU) 2016/1627 rendelet hatályon kívül helyezéséről | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/2053 rendelete (2023. szeptember 13.) az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves gazdálkodási terv létrehozásáról, az 1936/2001/EK, az (EU) 2017/2107 és az (EU) 2019/833 rendelet módosításáról, valamint az (EU) 2016/1627 rendelet hatályon kívül helyezéséről

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/2054 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 20.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Allåkerbär från Norrland (OEM)] | 65 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/2055 rendelete (2023. szeptember 25.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének a szintetikus polimer mikrorészecskék tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 67 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/2056 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 26.) a 945/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletben meghatározott végrehajtás-technikai standardoknak a releváns, megfelelően diverzifikált indexek jegyzékének az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti aktualizálása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 89 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/2057 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 26.) az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VII. és VIII. mellékletének egyes tagállamok vagy azok körzetei betegségtől mentes státuszának bizonyos, jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében történő jóváhagyása vagy visszavonása, valamint bizonyos, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 94 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/2058 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 26.) az (EU) 2023/1231 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos kiskereskedelmi áruk szállítmányainak az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba történő beléptetésénél alkalmazandó hatósági ellenőrzések különleges arányai és általános bizonyítványminta tekintetében történő alkalmazására vonatkozó különös szabályok megállapításáról (
  1
  ) | 97 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/2059 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 26.) az (EU) 2023/1231 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek egyes, a világ többi részéből származó, Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből kiskereskedelmi áruként beléptethető és Észak-Írországban forgalomba hozható áruk jegyzékbe vétele tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (
  1
  ) | 103 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/2060 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 26.) az (EU) 2023/1231 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből kiskereskedelmi áruként beléptethető és Észak-Írországban forgalomba hozható halászati termékeket kifogó halászhajók lobogó szerinti államainak jegyzékbe vétele tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (
  1
  ) | 108 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Tanács (EU) 2023/2061 határozata (2023. szeptember 22.) az Európai Parlament összetételének megállapításáról | 114 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2023/2062 határozata (2023. szeptember 25.) a benini fegyveres erők támogatása céljából az Európai Békekeret keretében megvalósuló támogatási intézkedésről | 117 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2023/2063 határozata (2023. szeptember 25.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Libya) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról | 121 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2023/2064 határozata (2023. szeptember 25.) az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottságának tevékenységeihez a monitoring- és ellenőrzési képességeinek Dmegerősítése érdekében nyújtott uniós támogatásról | 122 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2023/2065 határozata (2023. szeptember 25.) az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjének kinevezéséről szóló (KKBP) 2021/710 határozat módosításáról | 140 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2023/2066 határozata (2023. szeptember 25.) a Guineai-öböl nyugat-afrikai országait támogató európai uniós biztonsági és védelmi kezdeményezésről szóló (KKBP) 2023/1599 határozat módosításáról | 141 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/2067 végrehajtási határozata (2023. szeptember 26.) a juhhimlő és kecskehimlő bulgáriai előfordulásával kapcsolatos egyes ideiglenes sürgősségi intézkedésekről
  (az értesítés a C(2023) 6575 számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 143 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2023/2068 határozata (2023. szeptember 12.) a 2023-ban történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről szóló (EU) 2022/2278 határozat (EKB/2022/40) módosításáról (EKB/2023/23) | 147 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Közlekedési Közösség Regionális Irányítóbizottságának 2022/01 határozata (2022. november 15.) a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés I. mellékletének felülvizsgálatáról [2023/2069] | 149 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2023/2054 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 20.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Allåkerbär från Norrland (OEM)]

65

*

A Bizottság (EU) 2023/2055 rendelete (2023. szeptember 25.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének a szintetikus polimer mikrorészecskék tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

67

*

A Bizottság (EU) 2023/2056 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 26.) a 945/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletben meghatározott végrehajtás-technikai standardoknak a releváns, megfelelően diverzifikált indexek jegyzékének az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti aktualizálása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

89

*

A Bizottság (EU) 2023/2057 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 26.) az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VII. és VIII. mellékletének egyes tagállamok vagy azok körzetei betegségtől mentes státuszának bizonyos, jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében történő jóváhagyása vagy visszavonása, valamint bizonyos, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

94

*

A Bizottság (EU) 2023/2058 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 26.) az (EU) 2023/1231 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos kiskereskedelmi áruk szállítmányainak az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba történő beléptetésénél alkalmazandó hatósági ellenőrzések különleges arányai és általános bizonyítványminta tekintetében történő alkalmazására vonatkozó különös szabályok megállapításáról (
  1
  )

1

97

*

A Bizottság (EU) 2023/2059 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 26.) az (EU) 2023/1231 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek egyes, a világ többi részéből származó, Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből kiskereskedelmi áruként beléptethető és Észak-Írországban forgalomba hozható áruk jegyzékbe vétele tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (
  1
  )

1

103

*

A Bizottság (EU) 2023/2060 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 26.) az (EU) 2023/1231 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből kiskereskedelmi áruként beléptethető és Észak-Írországban forgalomba hozható halászati termékeket kifogó halászhajók lobogó szerinti államainak jegyzékbe vétele tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (
  1
  )

1

108

HATÁROZATOK

*

Az Európai Tanács (EU) 2023/2061 határozata (2023. szeptember 22.) az Európai Parlament összetételének megállapításáról

114

*

A Tanács (KKBP) 2023/2062 határozata (2023. szeptember 25.) a benini fegyveres erők támogatása céljából az Európai Békekeret keretében megvalósuló támogatási intézkedésről

117

*

A Tanács (KKBP) 2023/2063 határozata (2023. szeptember 25.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Libya) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról

121

*

A Tanács (KKBP) 2023/2064 határozata (2023. szeptember 25.) az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottságának tevékenységeihez a monitoring- és ellenőrzési képességeinek Dmegerősítése érdekében nyújtott uniós támogatásról

122

*

A Tanács (KKBP) 2023/2065 határozata (2023. szeptember 25.) az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjének kinevezéséről szóló (KKBP) 2021/710 határozat módosításáról

140

*

A Tanács (KKBP) 2023/2066 határozata (2023. szeptember 25.) a Guineai-öböl nyugat-afrikai országait támogató európai uniós biztonsági és védelmi kezdeményezésről szóló (KKBP) 2023/1599 határozat módosításáról

141

*

A Bizottság (EU) 2023/2067 végrehajtási határozata (2023. szeptember 26.) a juhhimlő és kecskehimlő bulgáriai előfordulásával kapcsolatos egyes ideiglenes sürgősségi intézkedésekről
  (az értesítés a C(2023) 6575 számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2023) 6575 számú dokumentummal történt)

1

143

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2023/2068 határozata (2023. szeptember 12.) a 2023-ban történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről szóló (EU) 2022/2278 határozat (EKB/2022/40) módosításáról (EKB/2023/23)

147

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Közlekedési Közösség Regionális Irányítóbizottságának 2022/01 határozata (2022. november 15.) a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés I. mellékletének felülvizsgálatáról [2023/2069]

149

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2023.9.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 238/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2023/2053 RENDELETE

(2023. szeptember 13.)

az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves gazdálkodási terv létrehozásáról, az 1936/2001/EK, az (EU) 2017/2107 és az (EU) 2019/833 rendelet módosításáról, valamint az (EU) 2016/1627 rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) foglaltak szerint a közös halászati politika egyik célja az, hogy a tengeri biológiai erőforrások kiaknázását fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi előnyökkel biztosítsa. |
| --- | --- |

(1)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) foglaltak szerint a közös halászati politika egyik célja az, hogy a tengeri biológiai erőforrások kiaknázását fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi előnyökkel biztosítsa.

| (2) | Az Unió a 98/392/EK tanácsi határozat (4) révén jóváhagyta az Egyesült Nemzetek Szervezetének Tengerjogi Egyezményét, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodást, amelyek az élő tengeri erőforrások védelmére és az azokkal való gazdálkodásra vonatkozó alapelveket és szabályokat tartalmaznak. Szélesebb körű nemzetközi kötelezettségei keretében az Unió részt vesz a halállományok védelmére a nemzetközi vizeken tett erőfeszítésekben. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió a 98/392/EK tanácsi határozat (4) révén jóváhagyta az Egyesült Nemzetek Szervezetének Tengerjogi Egyezményét, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodást, amelyek az élő tengeri erőforrások védelmére és az azokkal való gazdálkodásra vonatkozó alapelveket és szabályokat tartalmaznak. Szélesebb körű nemzetközi kötelezettségei keretében az Unió részt vesz a halállományok védelmére a nemzetközi vizeken tett erőfeszítésekben.

| (3) | Az Unió részes fele az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezménynek (5) (a továbbiakban: egyezmény). |
| --- | --- |

(3)

Az Unió részes fele az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezménynek (5) (a továbbiakban: egyezmény).

| (4) | 2018-ban megrendezett, 21. rendkívüli ülésén az egyezmény által az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (a továbbiakban: ICCAT) elfogadta az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves gazdálkodási terv (a továbbiakban: gazdálkodási terv) létrehozásáról szóló 18-02. sz. ajánlást. A gazdálkodási terv az ICCAT Kutatási és Statisztikai Állandó Bizottságának (a továbbiakban: SCRS) tanácsát követi, amely szerint az ICCAT-nak 2018-ban többéves gazdálkodási tervet kell készítenie az állományra vonatkozóan, mert az állomány jelenlegi állapota alapján nem tűnnek szükségesnek a kékúszójú tonhalra vonatkozóan a 14-04. sz. ajánlást módosító 17-07. sz. ajánlással létrehozott helyreállítási terv keretében bevezetett sürgősségi intézkedések, azonban ez nem gyengítheti a meglévő nyomonkövetési és ellenőrzési intézkedéseket. |
| --- | --- |

(4)

2018-ban megrendezett, 21. rendkívüli ülésén az egyezmény által az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (a továbbiakban: ICCAT) elfogadta az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves gazdálkodási terv (a továbbiakban: gazdálkodási terv) létrehozásáról szóló 18-02. sz. ajánlást. A gazdálkodási terv az ICCAT Kutatási és Statisztikai Állandó Bizottságának (a továbbiakban: SCRS) tanácsát követi, amely szerint az ICCAT-nak 2018-ban többéves gazdálkodási tervet kell készítenie az állományra vonatkozóan, mert az állomány jelenlegi állapota alapján nem tűnnek szükségesnek a kékúszójú tonhalra vonatkozóan a 14-04. sz. ajánlást módosító 17-07. sz. ajánlással létrehozott helyreállítási terv keretében bevezetett sürgősségi intézkedések, azonban ez nem gyengítheti a meglévő nyomonkövetési és ellenőrzési intézkedéseket.

| (5) | Az ICCAT 18-02. sz. ajánlás hatályon kívül helyezi az uniós jogban az (EU) 2016/1627 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) által végrehajtott 17-07. sz. ajánlást. |
| --- | --- |

(5)

Az ICCAT 18-02. sz. ajánlás hatályon kívül helyezi az uniós jogban az (EU) 2016/1627 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) által végrehajtott 17-07. sz. ajánlást.

| (6) | 2019-ben megrendezett 26. rendes ülésén az ICCAT elfogadta a 19-04. sz. ajánlást, amely módosította a 18-02. sz. ajánlással létrehozott többéves gazdálkodási tervet. Az ICCAT 19-04. sz. ajánlása hatályon kívül helyezi és felváltja a 18-02. sz. ajánlást. E rendeletnek a 19-04. sz. ajánlást kell végrehajtania az uniós jogban. |
| --- | --- |

(6)

2019-ben megrendezett 26. rendes ülésén az ICCAT elfogadta a 19-04. sz. ajánlást, amely módosította a 18-02. sz. ajánlással létrehozott többéves gazdálkodási tervet. Az ICCAT 19-04. sz. ajánlása hatályon kívül helyezi és felváltja a 18-02. sz. ajánlást. E rendeletnek a 19-04. sz. ajánlást kell végrehajtania az uniós jogban.

| (7) | E rendeletnek adott esetben teljes egészében vagy részben végre kell hajtania a kékúszójú tonhal tenyésztéséről szóló 06-07. sz., az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen működő hajómegfigyelési rendszerre vonatkozó minimumelőírásokról szóló 18-10. sz., a kékúszójú tonhalra és az észak-atlanti kardhalhalászatra vonatkozó szabályok betartásáról szóló 96-14. sz., a 20 méter vagy annál nagyobb teljes hosszúságú, az egyezmény hatálya alá tartozó területen működési engedéllyel rendelkező hajók ICCAT-nyilvántartásának létrehozásáról szóló 13-13. sz. és az átrakásokról szóló 16-15. sz. ICCAT ajánlást. |
| --- | --- |

(7)

E rendeletnek adott esetben teljes egészében vagy részben végre kell hajtania a kékúszójú tonhal tenyésztéséről szóló 06-07. sz., az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen működő hajómegfigyelési rendszerre vonatkozó minimumelőírásokról szóló 18-10. sz., a kékúszójú tonhalra és az észak-atlanti kardhalhalászatra vonatkozó szabályok betartásáról szóló 96-14. sz., a 20 méter vagy annál nagyobb teljes hosszúságú, az egyezmény hatálya alá tartozó területen működési engedéllyel rendelkező hajók ICCAT-nyilvántartásának létrehozásáról szóló 13-13. sz. és az átrakásokról szóló 16-15. sz. ICCAT ajánlást.

| (8) | A regionális halászati gazdálkodási szervezetekben az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekre kell alapoznia álláspontját, ezáltal gondoskodva arról, hogy a halászati erőforrásokkal folytatott gazdálkodás a közös halászati politika célkitűzéseivel összhangban történjen, különösen a halállományok fokozatos helyreállítására és a maximális fenntartható hozamot (a továbbiakban: MFH) biztosítani képes biomasszaszint felett tartására irányuló célkitűzéssel, továbbá azzal a célkitűzéssel, amely szerint meg kell teremteni a feltételeket ahhoz, hogy a halászati és a halfeldolgozó ipar, valamint a halászathoz kötődően a szárazföldön végzett tevékenységek gazdaságilag életképessé és versenyképessé váljanak. Az SCRS által 2018. októberében kiadott jelentés szerint a kékúszójútonhal-fogások F0.1 halászati mortalitás mellett vannak összhangban az MFH eléréséhez szükséges (Fmfh) halászati mortalitással. Az állomány biomasszáját az MFH eléréséhez szükséges szinten állónak tekintik. A B0,1 biomassza érték közepes és alacsony állománypótlódási szint mellett e szint felett mozog, míg magas állománypótlódási szint mellett alatta marad. |
| --- | --- |

(8)

A regionális halászati gazdálkodási szervezetekben az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekre kell alapoznia álláspontját, ezáltal gondoskodva arról, hogy a halászati erőforrásokkal folytatott gazdálkodás a közös halászati politika célkitűzéseivel összhangban történjen, különösen a halállományok fokozatos helyreállítására és a maximális fenntartható hozamot (a továbbiakban: MFH) biztosítani képes biomasszaszint felett tartására irányuló célkitűzéssel, továbbá azzal a célkitűzéssel, amely szerint meg kell teremteni a feltételeket ahhoz, hogy a halászati és a halfeldolgozó ipar, valamint a halászathoz kötődően a szárazföldön végzett tevékenységek gazdaságilag életképessé és versenyképessé váljanak. Az SCRS által 2018. októberében kiadott jelentés szerint a kékúszójútonhal-fogások F0.1 halászati mortalitás mellett vannak összhangban az MFH eléréséhez szükséges (Fmfh) halászati mortalitással. Az állomány biomasszáját az MFH eléréséhez szükséges szinten állónak tekintik. A B0,1 biomassza érték közepes és alacsony állománypótlódási szint mellett e szint felett mozog, míg magas állománypótlódási szint mellett alatta marad.

| (9) | A gazdálkodási terv figyelembe veszi a halászeszközök és halászati technikák különböző típusainak sajátosságait. A gazdálkodási terv végrehajtása során az Uniónak és a tagállamoknak ösztönözniük kell a part menti halászati tevékenységeket, valamint az alacsony környezeti hatással járó és szelektív, különösen a hagyományos és kisüzemi halászatban alkalmazott halászeszközök és halászati technikák használatát, hogy ezzel is hozzájáruljanak a helyi gazdasági szereplők megfelelő megélhetéséhez. |
| --- | --- |

(9)

A gazdálkodási terv figyelembe veszi a halászeszközök és halászati technikák különböző típusainak sajátosságait. A gazdálkodási terv végrehajtása során az Uniónak és a tagállamoknak ösztönözniük kell a part menti halászati tevékenységeket, valamint az alacsony környezeti hatással járó és szelektív, különösen a hagyományos és kisüzemi halászatban alkalmazott halászeszközök és halászati technikák használatát, hogy ezzel is hozzájáruljanak a helyi gazdasági szereplők megfelelő megélhetéséhez.

| (10) | Figyelembe kell venni a kisléptékű és kisüzemi halászat sajátos jellemzőit és igényeit. A 19-04. sz. ICCAT-ajánlás azon vonatkozó rendelkezésein túlmenően, amelyek megszüntetik a kis méretű part menti hajók kékúszójútonhal-halászatban való részvétele előtt álló akadályokat, a tagállamoknak további erőfeszítéseket kell tenniük a halászati lehetőségek kisléptékű, kisüzemi és nagyobb flották közötti méltányos és átlátható elosztásának biztosítására, az 1380/2013/EU rendelet 17. cikke szerinti kötelezettségeiknek megfelelő módon. |
| --- | --- |

(10)

Figyelembe kell venni a kisléptékű és kisüzemi halászat sajátos jellemzőit és igényeit. A 19-04. sz. ICCAT-ajánlás azon vonatkozó rendelkezésein túlmenően, amelyek megszüntetik a kis méretű part menti hajók kékúszójútonhal-halászatban való részvétele előtt álló akadályokat, a tagállamoknak további erőfeszítéseket kell tenniük a halászati lehetőségek kisléptékű, kisüzemi és nagyobb flották közötti méltányos és átlátható elosztásának biztosítására, az 1380/2013/EU rendelet 17. cikke szerinti kötelezettségeiknek megfelelő módon.

| (11) | A közös halászati politika szabályainak való megfelelés érdekében uniós jogi aktusokat fogadtak el egy olyan ellenőrzési, vizsgálati és jogérvényesítési rendszer létrehozásáról, amely – többek között – a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemről is rendelkezik. Ezen belül az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (7) a közös halászati politika valamennyi szabályának való megfelelést biztosítandó globális és integrált szemléletű uniós ellenőrzési, vizsgálati és jogérvényesítési rendszert hoz létre. A 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (8) megállapította az 1224/2009/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat. Az 1005/2008/EK tanácsi rendelet (9) létrehozza a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszert. Az említett rendeletek már tartalmaznak olyan rendelkezéseket, amelyek a 19-04. sz. ICCAT-ajánlásban megállapított intézkedések egy részét lefedik, mint például a halászati jogosítványokat és engedélyeket, valamint a hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó egyes szabályokat. Az említett rendelkezéseket ezért nem szükséges felvenni e rendeletbe. |
| --- | --- |

(11)

A közös halászati politika szabályainak való megfelelés érdekében uniós jogi aktusokat fogadtak el egy olyan ellenőrzési, vizsgálati és jogérvényesítési rendszer létrehozásáról, amely – többek között – a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemről is rendelkezik. Ezen belül az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (7) a közös halászati politika valamennyi szabályának való megfelelést biztosítandó globális és integrált szemléletű uniós ellenőrzési, vizsgálati és jogérvényesítési rendszert hoz létre. A 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (8) megállapította az 1224/2009/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat. Az 1005/2008/EK tanácsi rendelet (9) létrehozza a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszert. Az említett rendeletek már tartalmaznak olyan rendelkezéseket, amelyek a 19-04. sz. ICCAT-ajánlásban megállapított intézkedések egy részét lefedik, mint például a halászati jogosítványokat és engedélyeket, valamint a hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó egyes szabályokat. Az említett rendelkezéseket ezért nem szükséges felvenni e rendeletbe.

| (12) | Az 1380/2013/EU rendelet bevezeti a minimális állományvédelmi referenciaméret fogalmát. A következetesség biztosítása érdekében az ICCAT szerinti minimális méret fogalmat minimális állományvédelmi referenciaméretként kell végrehajtani az uniós jogban. |
| --- | --- |

(12)

Az 1380/2013/EU rendelet bevezeti a minimális állományvédelmi referenciaméret fogalmát. A következetesség biztosítása érdekében az ICCAT szerinti minimális méret fogalmat minimális állományvédelmi referenciaméretként kell végrehajtani az uniós jogban.

| (13) | A 19-04. sz. ICCAT-ajánlás értelmében a kifogott, de a minimális állományvédelmi referenciaméretet el nem érő kékúszójú tonhalakat vissza kell dobni. Ugyanez alkalmazandó az éves halászati tervekben megállapított járulékos fogási korlátokat meghaladó kékúszójútonhal-fogásokra. Az ICCAT keretében az Unió részéről vállalt nemzetközi kötelezettségeknek való megfelelés érdekében az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (10) 4. cikke az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (2) bekezdésével összhangban a kékúszójú tonhalra vonatkozó kirakodási kötelezettségtől való eltérésről rendelkezik. Az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet végrehajtja a 19-04. sz. ajánlás egyes rendelkezéseit, amelyek meghatározzák, hogy azok a hajók, amelyek túllépik a számukra kiosztott kvótát vagy megengedett járulékos fogások maximális szintjét, kötelesek visszadobni a fedélzetükön lévő kékúszójú tonhalakat. Az említett felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya a rekreációs célú halászatot folytató hajókra is kiterjed. Ezeknek a visszadobási és visszaengedési kötelezettségeknek ezért nem kell e rendelet hatálya alá tartoznia, valamint e rendelet nem érinti az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet vonatkozó rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(13)

A 19-04. sz. ICCAT-ajánlás értelmében a kifogott, de a minimális állományvédelmi referenciaméretet el nem érő kékúszójú tonhalakat vissza kell dobni. Ugyanez alkalmazandó az éves halászati tervekben megállapított járulékos fogási korlátokat meghaladó kékúszójútonhal-fogásokra. Az ICCAT keretében az Unió részéről vállalt nemzetközi kötelezettségeknek való megfelelés érdekében az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (10) 4. cikke az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (2) bekezdésével összhangban a kékúszójú tonhalra vonatkozó kirakodási kötelezettségtől való eltérésről rendelkezik. Az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet végrehajtja a 19-04. sz. ajánlás egyes rendelkezéseit, amelyek meghatározzák, hogy azok a hajók, amelyek túllépik a számukra kiosztott kvótát vagy megengedett járulékos fogások maximális szintjét, kötelesek visszadobni a fedélzetükön lévő kékúszójú tonhalakat. Az említett felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya a rekreációs célú halászatot folytató hajókra is kiterjed. Ezeknek a visszadobási és visszaengedési kötelezettségeknek ezért nem kell e rendelet hatálya alá tartoznia, valamint e rendelet nem érinti az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet vonatkozó rendelkezéseit.

| (14) | A 2018-as éves ülésükön az egyezmény szerződő felei elismerték, hogy a kékúszójú tonhallal kapcsolatos egyes műveletek esetében meg kell erősíteni az ellenőrzést. E célból az említett ülésen megállapodás született arról, hogy az egyezmény halgazdaságokért felelős szerződő feleinek biztosítaniuk kell a ketrecbehelyezési műveletek teljeskörű nyomonkövethetőségét, és kockázatelemzésen alapuló szúrópróbaszerű ellenőrzéseket kell végezniük. |
| --- | --- |

(14)

A 2018-as éves ülésükön az egyezmény szerződő felei elismerték, hogy a kékúszójú tonhallal kapcsolatos egyes műveletek esetében meg kell erősíteni az ellenőrzést. E célból az említett ülésen megállapodás született arról, hogy az egyezmény halgazdaságokért felelős szerződő feleinek biztosítaniuk kell a ketrecbehelyezési műveletek teljeskörű nyomonkövethetőségét, és kockázatelemzésen alapuló szúrópróbaszerű ellenőrzéseket kell végezniük.

| (15) | A 08-12. sz. ajánlást módosító 09-11. sz. ICCAT-ajánlást végrehajtó 640/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) rendelkezik az elektronikus kékúszójútonhal-fogási dokumentumról (a továbbiakban: eBCD). Az eBCD alkalmazásáról szóló 17-09. és 11-20. sz. ICCAT-ajánlást a közelmúltban hatályon kívül helyezte a 18-12. és a 18-13. sz. ICCAT-ajánlás. A 640/2010/EU rendelet ezért elavulttá vált, és a Bizottság az eBCD-re vonatkozó legújabb ICCAT-szabályokat végrehajtó új rendeletre irányuló javaslatot fogadott el. Következésképpen e rendeletnek nem a 640/2010/EU rendeletre kell hivatkoznia, hanem általánosabb értelemben az ICCAT által ajánlott fogási dokumentációs programra. |
| --- | --- |

(15)

A 08-12. sz. ajánlást módosító 09-11. sz. ICCAT-ajánlást végrehajtó 640/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) rendelkezik az elektronikus kékúszójútonhal-fogási dokumentumról (a továbbiakban: eBCD). Az eBCD alkalmazásáról szóló 17-09. és 11-20. sz. ICCAT-ajánlást a közelmúltban hatályon kívül helyezte a 18-12. és a 18-13. sz. ICCAT-ajánlás. A 640/2010/EU rendelet ezért elavulttá vált, és a Bizottság az eBCD-re vonatkozó legújabb ICCAT-szabályokat végrehajtó új rendeletre irányuló javaslatot fogadott el. Következésképpen e rendeletnek nem a 640/2010/EU rendeletre kell hivatkoznia, hanem általánosabb értelemben az ICCAT által ajánlott fogási dokumentációs programra.

| (16) | Tekintettel arra, hogy egyes ICCAT-ajánlásokat az ICCAT szerződő felei gyakran módosítanak és valószínűleg a jövőben is módosítani fognak, a gazdálkodási tervet módosító vagy kiegészítő jövőbeli ICCAT-ajánlásoknak az uniós jogban való gyors végrehajtása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következők tárgykörökre vonatkozóan: jelentéstételi határidők, a halászati idények időszakai; a fel nem használt kvóták átvitelére vonatkozó tilalomtól való eltérések; minimális állományvédelmi referenciaméretek; százalékok és paraméterek, a Bizottságnak benyújtandó információk; a nemzeti megfigyelők és regionális megfigyelők feladatai, a haláthelyezési engedély megtagadásának okai; a fogás lefoglalásának okai és a visszaengedések elrendelése. Továbbá, az ICCAT ülésein az Uniót képviselő Bizottság minden évben több tisztán technikai ICCAT-ajánlásban állapodik meg, különösen a kapacitáskorlátozásokra, a hajónapló követelményeire, a fogási jelentések formanyomtatványaira, az átrakási és az ICCAT áthelyezési nyilatkozatokra (a továbbiakban: ITD-k), a halászati engedélyekben minimálisan feltüntetendő információkra, az ICCAT közös nemzetközi ellenőrzési rendszere tekintetében a halászhajók minimális számára; a ellenőrző vizsgálati és megfigyelési rendszer előírásaira, a videofelvétel-készítésre vonatkozó követelményekre, a visszaengedési protokollokra, az elpusztult halak kezelésére vonatkozó követelményekre, a ketrecbehelyezési nyilatkozatokra, illetve a hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó követelményekre vonatkozóan, amelyeket e rendelet I–XV. melléklete által hajtanak végre az uniós jogban. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni arra is, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el e rendelet I-XV. mellékletének a módosított vagy kiegészített ICCAT-ajánlásokkal összhangban történő módosítására vagy kiegészítésére vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (12) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(16)

Tekintettel arra, hogy egyes ICCAT-ajánlásokat az ICCAT szerződő felei gyakran módosítanak és valószínűleg a jövőben is módosítani fognak, a gazdálkodási tervet módosító vagy kiegészítő jövőbeli ICCAT-ajánlásoknak az uniós jogban való gyors végrehajtása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következők tárgykörökre vonatkozóan: jelentéstételi határidők, a halászati idények időszakai; a fel nem használt kvóták átvitelére vonatkozó tilalomtól való eltérések; minimális állományvédelmi referenciaméretek; százalékok és paraméterek, a Bizottságnak benyújtandó információk; a nemzeti megfigyelők és regionális megfigyelők feladatai, a haláthelyezési engedély megtagadásának okai; a fogás lefoglalásának okai és a visszaengedések elrendelése. Továbbá, az ICCAT ülésein az Uniót képviselő Bizottság minden évben több tisztán technikai ICCAT-ajánlásban állapodik meg, különösen a kapacitáskorlátozásokra, a hajónapló követelményeire, a fogási jelentések formanyomtatványaira, az átrakási és az ICCAT áthelyezési nyilatkozatokra (a továbbiakban: ITD-k), a halászati engedélyekben minimálisan feltüntetendő információkra, az ICCAT közös nemzetközi ellenőrzési rendszere tekintetében a halászhajók minimális számára; a ellenőrző vizsgálati és megfigyelési rendszer előírásaira, a videofelvétel-készítésre vonatkozó követelményekre, a visszaengedési protokollokra, az elpusztult halak kezelésére vonatkozó követelményekre, a ketrecbehelyezési nyilatkozatokra, illetve a hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó követelményekre vonatkozóan, amelyeket e rendelet I–XV. melléklete által hajtanak végre az uniós jogban. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni arra is, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el e rendelet I-XV. mellékletének a módosított vagy kiegészített ICCAT-ajánlásokkal összhangban történő módosítására vagy kiegészítésére vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (12) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (17) | A kékúszójú tonhal halászatát, nevezetesen a fogáshoz, az áthelyezéshez, a szállításhoz, a ketrecbe helyezéshez, a tenyésztéshez, a lehalászáshoz és az átvitelhez kapcsolódó műveleteket szabályozó ICCAT-ajánlások rendkívül dinamikusak. A halászat ellenőrzésére és a halászati gazdálkodásra szolgáló technológiák – mint például sztereoszkopikus kamerák és az alternatív módszerek –, amelyeket a tagállamoknak egységesen szükséges alkalmazniuk, folyamatosan fejlődnek. Hasonlóképpen, szükség esetén operatív eljárásokat is ki kell dolgozni a tagállamok e rendelet által az uniós jogban végrehajtott ICCAT-szabályoknak való megfelelésének támogatására. E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni az élő kékúszójú tonhal átvitelének részletes szabályaira, az áthelyezési műveletekre és a ketrecbehelyezési műveletekre vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (13) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(17)

A kékúszójú tonhal halászatát, nevezetesen a fogáshoz, az áthelyezéshez, a szállításhoz, a ketrecbe helyezéshez, a tenyésztéshez, a lehalászáshoz és az átvitelhez kapcsolódó műveleteket szabályozó ICCAT-ajánlások rendkívül dinamikusak. A halászat ellenőrzésére és a halászati gazdálkodásra szolgáló technológiák – mint például sztereoszkopikus kamerák és az alternatív módszerek –, amelyeket a tagállamoknak egységesen szükséges alkalmazniuk, folyamatosan fejlődnek. Hasonlóképpen, szükség esetén operatív eljárásokat is ki kell dolgozni a tagállamok e rendelet által az uniós jogban végrehajtott ICCAT-szabályoknak való megfelelésének támogatására. E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni az élő kékúszójú tonhal átvitelének részletes szabályaira, az áthelyezési műveletekre és a ketrecbehelyezési műveletekre vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (13) megfelelően kell gyakorolni.

| (18) | Az e rendeletben meghatározott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási jogi aktusok nem érintik a jövőbeli ICCAT-ajánlásoknak az uniós jogban rendes jogalkotási eljárás útján történő végrehajtását. |
| --- | --- |

(18)

Az e rendeletben meghatározott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási jogi aktusok nem érintik a jövőbeli ICCAT-ajánlásoknak az uniós jogban rendes jogalkotási eljárás útján történő végrehajtását.

| (19) | mivel e rendelet új és átfogó gazdálkodási tervet állapít meg a kékúszójú tonhalra vonatkozóan, a kékúszójú tonhal tekintetében az (EU) 2017/2107 (14) és az (EU) 2019/833 (15) európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott rendelkezéseket el kell hagyni. Ami az (EU) 2017/2107 rendelet 43. cikkét illeti, a földközi-tengeri kardhalra vonatkozó rész bekerült az (EU) 2019/1154 európai parlamenti és tanácsi rendeletbe (16). Az 1936/2001/EK tanácsi rendelet (17) egyes rendelkezéseit is el kell hagyni. Az 1936/2001/EK rendeletet, az (EU) 2017/2107 rendeletet és az (EU) 2019/833 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(19)

mivel e rendelet új és átfogó gazdálkodási tervet állapít meg a kékúszójú tonhalra vonatkozóan, a kékúszójú tonhal tekintetében az (EU) 2017/2107 (14) és az (EU) 2019/833 (15) európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott rendelkezéseket el kell hagyni. Ami az (EU) 2017/2107 rendelet 43. cikkét illeti, a földközi-tengeri kardhalra vonatkozó rész bekerült az (EU) 2019/1154 európai parlamenti és tanácsi rendeletbe (16). Az 1936/2001/EK tanácsi rendelet (17) egyes rendelkezéseit is el kell hagyni. Az 1936/2001/EK rendeletet, az (EU) 2017/2107 rendeletet és az (EU) 2019/833 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (20) | A 18-02. sz. ICCAT-ajánlás hatályon kívül helyezte a 17-07. sz. ajánlást, mivel az állomány állapota már nem teszi szükségessé a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az említett ajánlás nyomán készült helyreállítási tervben előírt sürgősségi intézkedéseket. Az említett helyreállítási tervet végrehajtó (EU) 2016/1627 rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(20)

A 18-02. sz. ICCAT-ajánlás hatályon kívül helyezte a 17-07. sz. ajánlást, mivel az állomány állapota már nem teszi szükségessé a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az említett ajánlás nyomán készült helyreállítási tervben előírt sürgősségi intézkedéseket. Az említett helyreállítási tervet végrehajtó (EU) 2016/1627 rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Általános rendelkezések

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet általános szabályokat állapít meg az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (a továbbiakban: ICCAT) által az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójú tonhal állományra (Thunnus thynnus) vonatkozó többéves gazdálkodási terv Unió általi egységes és hatékony végrehajtására vonatkozóan.

2. cikk

Hatály

Ez a rendelet a következőkre alkalmazandó:

| a) | olyan uniós halászhajók és rekreációs célú halászatot folytató uniós hajók, amelyek:






  i. | az egyezmény hatálya alá tartozó területen kékúszójú tonhalat halásznak; és |
| --- | --- | --- |

a)

olyan uniós halászhajók és rekreációs célú halászatot folytató uniós hajók, amelyek:

i.

az egyezmény hatálya alá tartozó területen kékúszójú tonhalat halásznak; és

| ii. | az egyezmény hatálya alá tartozó területen fogott kékúszójú tonhalat – akár az egyezmény hatálya alá tartozó területen kívül is – átrakják vagy a fedélzeten szállítják; |
| --- | --- |

ii.

az egyezmény hatálya alá tartozó területen fogott kékúszójú tonhalat – akár az egyezmény hatálya alá tartozó területen kívül is – átrakják vagy a fedélzeten szállítják;

| b) | uniós halgazdaságok; |
| --- | --- |

b)

uniós halgazdaságok;

| c) | olyan harmadik országbeli halászhajók és rekreációs célú halászatot folytató harmadik országbeli hajók, amelyek uniós vizeken halásznak és az egyezmény hatálya alá tartozó területen kékúszójú tonhalat fognak; |
| --- | --- |

c)

olyan harmadik országbeli halászhajók és rekreációs célú halászatot folytató harmadik országbeli hajók, amelyek uniós vizeken halásznak és az egyezmény hatálya alá tartozó területen kékúszójú tonhalat fognak;

| d) | olyan harmadik országbeli hajók, amelyeket tagállami kikötőkben ellenőrző vizsgálatnak vetnek alá, és amelyek az egyezmény hatálya alá tartozó területen fogott kékúszójú tonhalat, vagy uniós vizeken halászott kékúszójú tonhalból készült olyan halászati termékeket szállítanak a fedélzeten, amelyeket korábban nem rakodtak ki vagy raktak át kikötőben. |
| --- | --- |

d)

olyan harmadik országbeli hajók, amelyeket tagállami kikötőkben ellenőrző vizsgálatnak vetnek alá, és amelyek az egyezmény hatálya alá tartozó területen fogott kékúszójú tonhalat, vagy uniós vizeken halászott kékúszójú tonhalból készült olyan halászati termékeket szállítanak a fedélzeten, amelyeket korábban nem rakodtak ki vagy raktak át kikötőben.

3. cikk

Célkitűzés

E rendelet célja az ICCAT által elfogadott, a kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves gazdálkodási terv végrehajtása a kékúszójú tonhal biomasszájának az MFH-t előállítani képes szint felett tartása céljából.

4. cikk

Kapcsolat más uniós jogi aktusokkal

E rendelet eltérő rendelkezése hiányában e rendelet a halászati ágazatot szabályozó egyéb uniós jogi aktusok sérelme nélkül alkalmazandó, különös tekintettel a következőkre:

| 1. | az 1224/2009/EK rendelet; |
| --- | --- |

1.

az 1224/2009/EK rendelet;

| 2. | az 1005/2008/EK rendelet; |
| --- | --- |

2.

az 1005/2008/EK rendelet;

| 3. | az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és a tanácsi rendelet (18); |
| --- | --- |

3.

az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és a tanácsi rendelet (18);

18

| 4. | az (EU) 2017/2107 rendelet; |
| --- | --- |

4.

az (EU) 2017/2107 rendelet;

| 5. | az (EU) 2019/1241 európai parlamenti és a tanácsi rendelet (19). |
| --- | --- |

5.

az (EU) 2019/1241 európai parlamenti és a tanácsi rendelet (19).

19

5. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „ICCAT”: az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság; |
| --- | --- |

1.

„ICCAT”: az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság;

| 2. | „egyezmény”: az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény; |
| --- | --- |

2.

„egyezmény”: az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény;

| 3. | „halászhajó”: a kékúszójú tonhal kereskedelmi kiaknázására használt motoros hajó, beleértve a fogóhajókat, a feldolgozóhajókat, a segédhajókat, a vontatóhajókat, az átrakásban részt vevő hajókat, a tonhaltermékek szállítására felszerelt szállítóhajókat és a kisegítő hajókat, a konténerhajók kivételével; |
| --- | --- |

3.

„halászhajó”: a kékúszójú tonhal kereskedelmi kiaknázására használt motoros hajó, beleértve a fogóhajókat, a feldolgozóhajókat, a segédhajókat, a vontatóhajókat, az átrakásban részt vevő hajókat, a tonhaltermékek szállítására felszerelt szállítóhajókat és a kisegítő hajókat, a konténerhajók kivételével;

| 4. | „élő kékúszójú tonhal”: olyan kékúszójú tonhal, amelyet egy bizonyos ideig életben tartanak egy csapdában, vagy élve elszállítják egy halgazdaságba; |
| --- | --- |

4.

„élő kékúszójú tonhal”: olyan kékúszójú tonhal, amelyet egy bizonyos ideig életben tartanak egy csapdában, vagy élve elszállítják egy halgazdaságba;

| 5. | „SCRS”: az ICCAT Kutatási és Statisztikai Állandó Bizottsága; |
| --- | --- |

5.

„SCRS”: az ICCAT Kutatási és Statisztikai Állandó Bizottsága;

| 6. | „rekreációs célú halászat”: a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázására irányuló, nem kereskedelmi célú halászati tevékenység; |
| --- | --- |

6.

„rekreációs célú halászat”: a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázására irányuló, nem kereskedelmi célú halászati tevékenység;

| 7. | „sporthorgászat”: olyan nem kereskedelmi célú halászati tevékenység, amelynek résztvevői egy nemzeti sportszervezethez tartoznak vagy nemzeti sportengedéllyel rendelkeznek; |
| --- | --- |

7.

„sporthorgászat”: olyan nem kereskedelmi célú halászati tevékenység, amelynek résztvevői egy nemzeti sportszervezethez tartoznak vagy nemzeti sportengedéllyel rendelkeznek;

| 8. | „vontatóhajó”: halketrecek vontatására használt hajó; |
| --- | --- |

8.

„vontatóhajó”: halketrecek vontatására használt hajó;

| 9. | „feldolgozóhajó”: olyan hajó, amelynek fedélzetén a halászati termékeken csomagolásuk előtt egy vagy több műveletet végeznek el az alábbiak közül: filézés vagy darabolás, fagyasztás és/vagy feldolgozás; |
| --- | --- |

9.

„feldolgozóhajó”: olyan hajó, amelynek fedélzetén a halászati termékeken csomagolásuk előtt egy vagy több műveletet végeznek el az alábbiak közül: filézés vagy darabolás, fagyasztás és/vagy feldolgozás;

| 10. | „kisegítő hajó”: az elpusztult (nem feldolgozott) kékúszójú tonhalaknak a szállítóketrectől vagy tenyésztőketrectől, erszényes kerítőhálótól, illetve csapdától a kijelölt kikötőbe és/vagy feldolgozóhajóra való szállítására használt hajó; |
| --- | --- |

10.

„kisegítő hajó”: az elpusztult (nem feldolgozott) kékúszójú tonhalaknak a szállítóketrectől vagy tenyésztőketrectől, erszényes kerítőhálótól, illetve csapdától a kijelölt kikötőbe és/vagy feldolgozóhajóra való szállítására használt hajó;

| 11. | „csapda”: a tengerfenékhez horgonyzott, rögzített halászeszköz, amely általában fel van szerelve a kékúszójú tonhalakat egy vagy több rekeszbe terelő vezetőhálóval, mely rekeszekben lehalászásukig vagy tenyészetbe vételükig tartják őket; |
| --- | --- |

11.

„csapda”: a tengerfenékhez horgonyzott, rögzített halászeszköz, amely általában fel van szerelve a kékúszójú tonhalakat egy vagy több rekeszbe terelő vezetőhálóval, mely rekeszekben lehalászásukig vagy tenyészetbe vételükig tartják őket;

| 12. | „erszényes kerítőháló”: olyan kerítőháló, amelynél a hálófeneket összehúzzák a háló fenekén lévő szorítózsinór segítségével, amely a fenék-vontatókötél mentén több gyűrűn van átfűzve, és így lehetővé teszi a háló összehúzását vagy összezárását; |
| --- | --- |

12.

„erszényes kerítőháló”: olyan kerítőháló, amelynél a hálófeneket összehúzzák a háló fenekén lévő szorítózsinór segítségével, amely a fenék-vontatókötél mentén több gyűrűn van átfűzve, és így lehetővé teszi a háló összehúzását vagy összezárását;

| 13. | „ketrecbe helyezés”: az élő kékúszójú tonhalnak a szállítóketrecből vagy a csapdából a tenyésztő- vagy hizlalóketrecbe történő áthelyezése; |
| --- | --- |

13.

„ketrecbe helyezés”: az élő kékúszójú tonhalnak a szállítóketrecből vagy a csapdából a tenyésztő- vagy hizlalóketrecbe történő áthelyezése;

| 14. | „fogóhajó”: a kékúszójú tonhal kereskedelmi célú halászatára használt hajó; |
| --- | --- |

14.

„fogóhajó”: a kékúszójú tonhal kereskedelmi célú halászatára használt hajó;

| 15. | „halgazdaság”: a csapdák és/vagy erszényes kerítőhálós hajók által fogott kékúszójú tonhal hizlalására vagy tenyésztésére használt, földrajzi koordinátákkal egyértelműen meghatározott tengeri terület; egy halgazdaság több tenyésztési helyszínen is működhet, amelyek mindegyikét földrajzi koordináták határozzák meg, a földrajzi szélesség és hosszúság egyértelmű megadásával a sokszög minden pontja tekintetében; |
| --- | --- |

15.

„halgazdaság”: a csapdák és/vagy erszényes kerítőhálós hajók által fogott kékúszójú tonhal hizlalására vagy tenyésztésére használt, földrajzi koordinátákkal egyértelműen meghatározott tengeri terület; egy halgazdaság több tenyésztési helyszínen is működhet, amelyek mindegyikét földrajzi koordináták határozzák meg, a földrajzi szélesség és hosszúság egyértelmű megadásával a sokszög minden pontja tekintetében;

| 16. | „tenyésztés” vagy „hizlalás”: az a folyamat, amelynek során a kékúszójú tonhalat a gazdaságokban ketrecbe helyezik, majd azt hizlalás és annak teljes biomasszája növelése céljából etetik; |
| --- | --- |

16.

„tenyésztés” vagy „hizlalás”: az a folyamat, amelynek során a kékúszójú tonhalat a gazdaságokban ketrecbe helyezik, majd azt hizlalás és annak teljes biomasszája növelése céljából etetik;

| 17. | „lehalászás”: kékúszójú tonhalak halgazdaságokban vagy csapdákban történő leölése; |
| --- | --- |

17.

„lehalászás”: kékúszójú tonhalak halgazdaságokban vagy csapdákban történő leölése;

| 18. | „sztereoszkopikus kamera”: két vagy több objektívvel és objektívenként külön képérzékelővel vagy filmes képkockával rendelkező, a halak hosszának mérése, valamint a kékúszójú tonhalak darabszámának és súlyának pontosítása céljából háromdimenziós kép készítésére képes kamera; |
| --- | --- |

18.

„sztereoszkopikus kamera”: két vagy több objektívvel és objektívenként külön képérzékelővel vagy filmes képkockával rendelkező, a halak hosszának mérése, valamint a kékúszójú tonhalak darabszámának és súlyának pontosítása céljából háromdimenziós kép készítésére képes kamera;

| 19. | „kis méretű part menti hajó”: olyan fogóhajó, amely az alábbi öt közül legalább három tulajdonsággal rendelkezik:






  a) | teljes hosszúsága kisebb mint 12 méter; |
| --- | --- | --- |

19.

„kis méretű part menti hajó”: olyan fogóhajó, amely az alábbi öt közül legalább három tulajdonsággal rendelkezik:

a)

teljes hosszúsága kisebb mint 12 méter;

| b) | a hajó kizárólag a lobogó szerinti tagállam joghatósága alá tartozó vizeken halászik; |
| --- | --- |

b)

a hajó kizárólag a lobogó szerinti tagállam joghatósága alá tartozó vizeken halászik;

| c) | a halászati utak időtartama kevesebb mint 24 óra; |
| --- | --- |

c)

a halászati utak időtartama kevesebb mint 24 óra;

| d) | a személyzet maximális létszáma négy fő; vagy |
| --- | --- |

d)

a személyzet maximális létszáma négy fő; vagy

| e) | a hajó olyan technikák alkalmazásával folytat halászatot, amelyek szelektívek és korlátozott környezeti hatással járnak; |
| --- | --- |

e)

a hajó olyan technikák alkalmazásával folytat halászatot, amelyek szelektívek és korlátozott környezeti hatással járnak;

| 20. | „közös halászati művelet”: kettő vagy több erszényes kerítőhálós hajó részvételével végrehajtott művelet, amelynek során az egyik erszényes kerítőhálós hajó fogása egy előzetes megállapodás tárgyát képező elosztási kulcs alapján egy vagy több erszényes kerítőhálós hajónak tulajdonítható; |
| --- | --- |

20.

„közös halászati művelet”: kettő vagy több erszényes kerítőhálós hajó részvételével végrehajtott művelet, amelynek során az egyik erszényes kerítőhálós hajó fogása egy előzetes megállapodás tárgyát képező elosztási kulcs alapján egy vagy több erszényes kerítőhálós hajónak tulajdonítható;

| 21. | „aktív halászat”: az a tény, hogy valamely fogóhajó egy adott halászidényben kékúszójú tonhalra halászik; |
| --- | --- |

21.

„aktív halászat”: az a tény, hogy valamely fogóhajó egy adott halászidényben kékúszójú tonhalra halászik;

| 22. | „kékúszójútonhal-fogási dokumentum” (BCD): kékúszójú tonhalra vonatkozó fogási dokumentum; |
| --- | --- |

22.

„kékúszójútonhal-fogási dokumentum” (BCD): kékúszójú tonhalra vonatkozó fogási dokumentum;

| 23. | „elektronikus kékúszójútonhal-fogási dokumentum” (eBCD): a kékúszójú tonhalra vonatkozó, elektronikus fogási dokumentum; |
| --- | --- |

23.

„elektronikus kékúszójútonhal-fogási dokumentum” (eBCD): a kékúszójú tonhalra vonatkozó, elektronikus fogási dokumentum;

| 24. | „az egyezmény hatálya alá tartozó terület”: az egyezmény 1. cikkében meghatározott földrajzi terület; |
| --- | --- |

24.

„az egyezmény hatálya alá tartozó terület”: az egyezmény 1. cikkében meghatározott földrajzi terület;

| 25. | „átrakás”: egy halászhajó fedélzetén található halászati termékek bármelyikének vagy mindegyikének egy másik halászhajóra történő áthelyezése; az elpusztult kékúszójú tonhal erszényes kerítőhálóból, csapdából vagy vontatóhajóról kisegítő hajóra való áthelyezése azonban nem minősül átrakásnak; |
| --- | --- |

25.

„átrakás”: egy halászhajó fedélzetén található halászati termékek bármelyikének vagy mindegyikének egy másik halászhajóra történő áthelyezése; az elpusztult kékúszójú tonhal erszényes kerítőhálóból, csapdából vagy vontatóhajóról kisegítő hajóra való áthelyezése azonban nem minősül átrakásnak;

| 26. | „ellenőrzési célú áthelyezés”: minden további, a halászati/haltenyésztési gazdasági szereplők vagy az ellenőrző hatóságok kérésére az áthelyezett halegyedek számának ellenőrzése céljából végzett áthelyezés; |
| --- | --- |

26.

„ellenőrzési célú áthelyezés”: minden további, a halászati/haltenyésztési gazdasági szereplők vagy az ellenőrző hatóságok kérésére az áthelyezett halegyedek számának ellenőrzése céljából végzett áthelyezés;

| 27. | „ellenőrző kamera”: az e rendeletben előírt ellenőrzések céljára szolgáló sztereoszkopikus kamera és/vagy hagyományos videokamera; |
| --- | --- |

27.

„ellenőrző kamera”: az e rendeletben előírt ellenőrzések céljára szolgáló sztereoszkopikus kamera és/vagy hagyományos videokamera;

| 28. | „szerződő fél”: az egyezmény szerződő fele, vagy nem szerződő, de együttműködő fél, jogalany vagy halászatot folytató jogalany; |
| --- | --- |

28.

„szerződő fél”: az egyezmény szerződő fele, vagy nem szerződő, de együttműködő fél, jogalany vagy halászatot folytató jogalany;

| 29. | „nagy méretű nyílt vízi horogsoros hajó”: 24 méternél nagyobb teljes hosszúságú nyílt vízi horogsoros hajó; |
| --- | --- |

29.

„nagy méretű nyílt vízi horogsoros hajó”: 24 méternél nagyobb teljes hosszúságú nyílt vízi horogsoros hajó;

| 30. | „áthelyezés”: a következők közül bármelyik módon történő áthelyezés:






  a) | élő kékúszójú tonhal fogóhajó hálójából szállítóketrecbe történő áthelyezése; |
| --- | --- | --- |

30.

„áthelyezés”: a következők közül bármelyik módon történő áthelyezés:

a)

élő kékúszójú tonhal fogóhajó hálójából szállítóketrecbe történő áthelyezése;

| b) | élő kékúszójú tonhal egyik szállítóketrecből a másikba történő áthelyezése; |
| --- | --- |

b)

élő kékúszójú tonhal egyik szállítóketrecből a másikba történő áthelyezése;

| c) | élő kékúszójú tonhalat tartalmazó ketrec egyik vontatóhajóból egy másik vontatóhajóba történő áthelyezése; |
| --- | --- |

c)

élő kékúszójú tonhalat tartalmazó ketrec egyik vontatóhajóból egy másik vontatóhajóba történő áthelyezése;

| d) | élő kékúszójú tonhalat tartalmazó ketrec egyik halgazdaságból a másikba történő áthelyezése, és élő kékúszójú tonhal ugyanazon halgazdaság különböző ketrecei közötti áthelyezése; |
| --- | --- |

d)

élő kékúszójú tonhalat tartalmazó ketrec egyik halgazdaságból a másikba történő áthelyezése, és élő kékúszójú tonhal ugyanazon halgazdaság különböző ketrecei közötti áthelyezése;

| e) | élő kékúszójú tonhal áthelyezése a csapdából a szállítóketrecbe, a vontatóhajó jelenlététől függetlenül; |
| --- | --- |

e)

élő kékúszójú tonhal áthelyezése a csapdából a szállítóketrecbe, a vontatóhajó jelenlététől függetlenül;

| 31. | „gazdasági szereplő” vagy „üzemeltető”: olyan természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely halászati és akvakultúra-termékeket előállító, feldolgozó-, forgalmazó-, elosztó vagy azok kiskereskedelmi láncának valamely szakaszával kapcsolatos tevékenységet folytató vállalkozást működtet vagy ilyen vállalkozással rendelkezik; |
| --- | --- |

31.

„gazdasági szereplő” vagy „üzemeltető”: olyan természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely halászati és akvakultúra-termékeket előállító, feldolgozó-, forgalmazó-, elosztó vagy azok kiskereskedelmi láncának valamely szakaszával kapcsolatos tevékenységet folytató vállalkozást működtet vagy ilyen vállalkozással rendelkezik;

| 32. | „halászeszközcsoport”: ugyanazt a halászeszközt használó halászhajók csoportja, amelyre vonatkozóan csoportkvóta került kiosztásra; |
| --- | --- |

32.

„halászeszközcsoport”: ugyanazt a halászeszközt használó halászhajók csoportja, amelyre vonatkozóan csoportkvóta került kiosztásra;

| 33. | „halászati erőkifejtés”: egy halászhajó kapacitásának és aktivitásának szorzata; halászhajók csoportja esetében a csoportba tartozó összes hajó halászati erőkifejtésének összege; |
| --- | --- |

33.

„halászati erőkifejtés”: egy halászhajó kapacitásának és aktivitásának szorzata; halászhajók csoportja esetében a csoportba tartozó összes hajó halászati erőkifejtésének összege;

| 34. | „felelős tagállam”: a lobogó szerinti tagállam vagy az a tagállam, amelynek a joghatósága alá tartozó területen az érintett halgazdaság vagy csapda található. |
| --- | --- |

34.

„felelős tagállam”: a lobogó szerinti tagállam vagy az a tagállam, amelynek a joghatósága alá tartozó területen az érintett halgazdaság vagy csapda található.

II. FEJEZET

Állománygazdálkodási intézkedések

6. cikk

A halászati állománygazdálkodási intézkedésekhez kapcsolódó feltételek

(1)   Minden tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy fogóhajóinak és csapdáinak halászati erőkifejtése arányos legyen a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az adott tagállam számára az Atlanti-óceán keleti része és a Földközi-tenger tekintetében rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel. A tagállamok által elfogadott intézkedéseknek ki kell terjedniük az engedéllyel rendelkező hajók 26. cikkben említett jegyzékében szereplő, 24 méternél nagyobb teljes hosszúságú fogóhajóikra vonatkozó egyéni kvóták megállapítására.

(2)   A tagállamok előírják a fogóhajók számára, hogy amint egyéni kvótájuk kimerítettnek minősül, az 1224/2009/EK rendelet 35. cikkével összhangban haladéktalanul fussanak be az általuk kijelölt kikötőbe.

(3)   A kékúszójú tonhal halászatában nem megengedettek a hajóbérleti műveletek.

7. cikk

A nem lehalászott élő kékúszójú tonhalak átvitele

(1)   A nem lehalászott élő kékúszójú tonhalak átvitele egy halgazdaságon belül az előző évek fogásaiból csak akkor engedélyezhető, ha a tagállam megerősített ellenőrzési rendszert dolgoz ki, és erről jelentést tesz a Bizottságnak. E rendszernek szervesen illeszkednie kell a tagállam 14. cikkben említett éves ellenőrző vizsgálati tervébe, és tartalmaznia kell legalább az 53. és 61. cikk szerinti intézkedéseket.

(2)   Ha az (1) bekezdéssel összhangban az átvitel engedélyezett, a következő pontokat kell alkalmazni:

| a) | minden év május 25-ig a halgazdaságokért felelős tagállamok a következőket tartalmazó éves átviteli nyilatkozatot töltenek ki, és azt elküldik a Bizottságnak:






  i. | az átvinni kívánt hal mennyisége (kg-ban kifejezve) és darabszáma, |
| --- | --- | --- |

a)

minden év május 25-ig a halgazdaságokért felelős tagállamok a következőket tartalmazó éves átviteli nyilatkozatot töltenek ki, és azt elküldik a Bizottságnak:

i.

az átvinni kívánt hal mennyisége (kg-ban kifejezve) és darabszáma,

| ii. | a fogás éve, |
| --- | --- |

ii.

a fogás éve,

| iii. | átlagos tömeg, |
| --- | --- |

iii.

átlagos tömeg,

| iv. | lobogó szerinti tagállam vagy szerződő fél, |
| --- | --- |

iv.

lobogó szerinti tagállam vagy szerződő fél,

| v. | az átvitt fogásoknak megfelelő BCD-re való hivatkozások, |
| --- | --- |

v.

az átvitt fogásoknak megfelelő BCD-re való hivatkozások,

| vi. | a halgazdaság neve és ICCAT-száma, |
| --- | --- |

vi.

a halgazdaság neve és ICCAT-száma,

| vii. | a ketrec száma, valamint |
| --- | --- |

vii.

a ketrec száma, valamint

| viii. | a lehalászás elvégzése esetén a lehalászott mennyiségre vonatkozó információk (kg-ban kifejezve); |
| --- | --- |

viii.

a lehalászás elvégzése esetén a lehalászott mennyiségre vonatkozó információk (kg-ban kifejezve);

| b) | az (1) bekezdés alapján átvitt mennyiségeket a halgazdaságban külön ketrecekben vagy külön ketreccsoportokban kell elhelyezni, a fogás éve alapján elkülönítve egymástól. |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés alapján átvitt mennyiségeket a halgazdaságban külön ketrecekben vagy külön ketreccsoportokban kell elhelyezni, a fogás éve alapján elkülönítve egymástól.

(3)   A halgazdaságokért felelős tagállamok a halászati idény kezdete előtt gondoskodnak a joghatóságuk alá tartozó halgazdaságok masszív lehalászását követően átvitelre kerülő élő kékúszójú tonhalak alapos értékeléséről. E célból az olyan fogási évekből átvitelre kerülő élő kékúszójú tonhalakat, amikor sor került a halgazdaságokban masszív lehalászásra, sztereoszkopikus kamerarendszerek vagy alternatív módszerek alkalmazásával át kell helyezni más ketrecekbe, amennyiben ezek – az 51. cikkel összhangban – ugyanolyan szintű precizitást és pontosságot biztosítanak. A teljeskörűen dokumentált nyomonkövethetőséget mindenkor biztosítani kell. Az olyan évekből származó kékúszójútonhal-átvitelét, amikor nem került sor masszív lehalászásra, minden évben ugyanazon eljárásnak a megfelelő mintákra történő, kockázatelemzésen alapuló alkalmazásával kell ellenőrizni.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján részletes szabályokat állapíthat meg az élő kékúszójú tonhal átvitelére vonatkozó megerősített ellenőrzési rendszer kialakítására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 68. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

8. cikk

A fel nem használt kvóták átvitele

A fel nem használt kvóták átvitele nem engedélyezhető.

9. cikk

Kvótaátadások

(1)   Az Unió és a többi szerződő fél közötti kvótaátadásra csak az érintett tagállamok és/vagy szerződő felek előzetes engedélyével kerülhet sor. A Bizottság az ilyen kvótaátadás előtt 48 órával értesíti az ICCAT titkárságát.

(2)   A kvótáknak a halászeszközcsoportokon belüli, illetve a járulékos fogási kvóták és az egyes tagállamok egyéni halászati kvótái közötti átadása megengedett, feltéve, hogy az érintett tagállamok az ilyen átadásokról előzetesen tájékoztatják a Bizottságot, hogy a Bizottság még az átadás hatálybalépése előtt tájékoztathassa az ICCAT titkárságát.

10. cikk

Túlhalászás esetén alkalmazandó kvótalevonások

Amennyiben a tagállamok túllépik a számukra kiosztott kvótákat, és a helyzet nem orvosolható az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (8) bekezdése szerinti kvótacserékkel, az 1224/2009/EK rendelet 37. és 105. cikkét kell alkalmazni.

11. cikk

Éves halászati tervek

(1)   Minden kékúszójútonhal-kvótával rendelkező tagállam éves halászati tervet készít. Ebben a tervben legalább a következő információk szerepelnek a fogóhajókra és a csapdákra vonatkozóan:

| a) | az egyes halászeszközcsoportoknak kiosztott kvóták, a járulékos fogási kvótákat is beleértve; |
| --- | --- |

a)

az egyes halászeszközcsoportoknak kiosztott kvóták, a járulékos fogási kvótákat is beleértve;

| b) | adott esetben a kvóták elosztására és kezelésére alkalmazott módszer; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a kvóták elosztására és kezelésére alkalmazott módszer;

| c) | az egyéni kvóták tiszteletben tartását biztosító intézkedések; |
| --- | --- |

c)

az egyéni kvóták tiszteletben tartását biztosító intézkedések;

| d) | az egyes halászeszköz-kategóriákra vonatkozó nyitott halászati idények; |
| --- | --- |

d)

az egyes halászeszköz-kategóriákra vonatkozó nyitott halászati idények;

| e) | a kijelölt kikötőkre vonatkozó információk; |
| --- | --- |

e)

a kijelölt kikötőkre vonatkozó információk;

| f) | a járulékos fogásokra vonatkozó szabályok; és |
| --- | --- |

f)

a járulékos fogásokra vonatkozó szabályok; és

| g) | a fenékvonóhálós hajók kivételével azon 24 méternél nagyobb teljes hosszúságú fogóhajók és erszényes kerítőhálós hajók száma, amelyek számára engedélyezett a kékúszójú tonhal halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren. |
| --- | --- |

g)

a fenékvonóhálós hajók kivételével azon 24 méternél nagyobb teljes hosszúságú fogóhajók és erszényes kerítőhálós hajók száma, amelyek számára engedélyezett a kékúszójú tonhal halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren.

(2)   Azok a tagállamok, amelyek a kékúszójú tonhal halászatára engedéllyel rendelkező kis méretű part menti hajókkal rendelkeznek, külön ágazati kvótát osztanak ki e hajók számára, és ezt halászati terveikben feltüntetik. Emellett az említett flotta általi kvótafelhasználás szoros monitorozására szolgáló további intézkedéseket is felvesznek nyomonkövetési, ellenőrzési és ellenőrző vizsgálati terveikbe. A tagállamok az (1) bekezdésben említett paramétereket alkalmazva eltérő számú hajót engedélyezhetnek halászati lehetőségeik teljes kihasználása céljából.

(3)   Portugália és Spanyolország ágazati kvótákat oszthat ki az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek uniós vizeiben csalival halászó hajók számára. Az említett ágazati kvótákat bele kell foglalni éves halászati terveikbe, és az ezen kvóták felhasználásának nyomon követésére szolgáló kiegészítő intézkedéseket egyértelműen meg kell határozni az éves nyomonkövetési, ellenőrzési és ellenőrző vizsgálati terveikben.

(4)   Amikor a tagállamok a (2) vagy a (3) bekezdéssel összhangban ágazati kvótákat osztanak ki, a halászati lehetőségek elosztásáról szóló alkalmazandó uniós jogi aktusban meghatározott, 5 tonnás minimumkvóta-követelmény nem alkalmazandó.

(5)   Az éves halászati tervek bármely módosítását az érintett tagállam legkésőbb három munkanappal az adott módosítás által érintett halászati tevékenység megkezdése előtt benyújtja a Bizottsághoz. A Bizottság legkésőbb egy munkanappal az adott módosítás által érintett halászati tevékenység megkezdése előtt továbbítja a módosítást az ICCAT titkárságának.

12. cikk

A halászati lehetőségek kiosztása

Az 1380/2013/EU rendelet 17. cikkével összhangban a tagállamok a számukra rendelkezésre álló halászati lehetőségek kiosztása során átlátható és objektív – többek között környezeti, társadalmi és gazdasági jellegű – kritériumokat alkalmaznak, és törekednek arra, hogy a nemzeti kvótákat méltányosan osszák el a különböző flottaszegmensek között, különös figyelmet fordítva a hagyományos és a kisüzemi halászatra, valamint ösztönzőket biztosítanak olyan uniós halászhajók számára, amelyek szelektív halászeszközöket vagy alacsony környezeti hatású halászati technikákat alkalmaznak.

13. cikk

Éves halászati kapacitásgazdálkodási tervek

Minden kékúszójútonhal-kvótával rendelkező tagállam éves halászati kapacitásgazdálkodási tervet készít. Ebben a tervben a tagállam olyan módon igazítja ki a fogóhajók és csapdák számát, amely biztosítja, hogy a halászati kapacitás arányos legyen a fogóhajók és csapdák részére az érintett kvótaidőszakban kiosztott halászati lehetőségekkel. A tagállam a halászati lehetőségek kiosztására vonatkozó alkalmazandó uniós jogi aktusban meghatározott paraméterek felhasználásával igazítja ki a halászati kapacitást. Az erszényes kerítőhálós hajókra vonatkozó uniós halászati kapacitás kiigazításának mértéke a 2018. évi halászatikapacitás-referenciaértékhez viszonyítva maximum 20 %-os eltérést mutathat.

14. cikk

Éves ellenőrző vizsgálati tervek

Minden kékúszójútonhal-kvótával rendelkező tagállam éves ellenőrző vizsgálati tervet készít az e rendeletnek való megfelelés biztosítása céljából. Az egyes tagállamok benyújtják tervüket a Bizottságnak. Az egyes tagállamok a következőkkel összhangban állítják össze tervüket:

| a) | a kékúszójú tonhalra vonatkozó, az 1224/2009/EK rendelet 95. cikke alapján létrehozott egyedi ellenőrzési és ellenőrző vizsgálati programban meghatározott ellenőrző vizsgálati tevékenységek célkitűzései, prioritásai, eljárásai és referenciaértékei; |
| --- | --- |

a)

a kékúszójú tonhalra vonatkozó, az 1224/2009/EK rendelet 95. cikke alapján létrehozott egyedi ellenőrzési és ellenőrző vizsgálati programban meghatározott ellenőrző vizsgálati tevékenységek célkitűzései, prioritásai, eljárásai és referenciaértékei;

| b) | az 1224/2009/EK rendelet 46. cikke alapján létrehozott, a kékúszójú tonhalra vonatkozó nemzeti ellenőrzési cselekvési program. |
| --- | --- |

b)

az 1224/2009/EK rendelet 46. cikke alapján létrehozott, a kékúszójú tonhalra vonatkozó nemzeti ellenőrzési cselekvési program.

15. cikk

Éves tenyésztésszervezési tervek

(1)   Minden kékúszójútonhal-kvótával rendelkező tagállam éves tenyésztésszervezési tervet készít.

(2)   Az éves tenyésztésszervezési tervben minden tagállam gondoskodik arról, hogy a teljes bemeneti kapacitás és a teljes tenyésztési kapacitás arányos legyen a tenyésztési célra rendelkezésre álló kékúszójú tonhal becsült mennyiségével.

(3)   A tagállamok a tonhaltenyésztési kapacitásukat azon tenyésztési összkapacitásra korlátozzák, amely szerepel az ICCAT „kékúszójútonhal-tenyésztő létesítményekre vonatkozó nyilvántartásában”, vagy amelyeket 2018-ban engedélyeztek és bejelentettek az ICCAT-nak.

(4)   A valamely tagállam halgazdaságaiba telepíthető, kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak maximális száma az adott tagállam halgazdaságaiba az ICCAT „kékúszójútonhal-tenyésztő létesítményekre vonatkozó nyilvántartása” szerint a 2005., a 2006., a 2007. vagy a 2008. évben telepített egyedek számára korlátozódik.

(5)   Ha egy adott tagállamnak növelnie kell az egy vagy több halgazdaságába telepíthető, kifogott vadon élő tonhalak maximális számát, ennek a növekedésnek arányosnak kell lennie az adott tagállam részére kiosztott halászati lehetőségekkel, valamint a más tagállamból vagy szerződő féltől esetlegesen behozott élő kékúszójú tonhal mennyiségével.

(6)   A halgazdaságokért felelős tagállamok gondoskodnak arról, hogy az SCRS által a hizlalási időszak alatti növekedési ráták megállapítására irányuló próbahalászattal megbízott tudósok bejuthassanak a halgazdaságokba, és segítséget kapjanak feladataik ellátásához.

(7)   A tagállamok adott esetben minden év május 15-éig benyújtják a Bizottságnak a felülvizsgált tenyésztésszervezési terveket.

16. cikk

Az éves tervek megküldése

(1)   Minden év január 31-ig minden kékúszójútonhal-kvótával rendelkező tagállam benyújtja a Bizottságnak a következő terveket:

| a) | a 11. cikkel összhangban kidolgozott éves halászati terv azokra a fogóhajókra és csapdákra vonatkozóan, amelyeket az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren kékúszójú tonhal halászatára használnak; |
| --- | --- |

a)

a 11. cikkel összhangban kidolgozott éves halászati terv azokra a fogóhajókra és csapdákra vonatkozóan, amelyeket az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren kékúszójú tonhal halászatára használnak;

| b) | a 13. cikkel összhangban kidolgozott éves halászati kapacitásgazdálkodási terv; |
| --- | --- |

b)

a 13. cikkel összhangban kidolgozott éves halászati kapacitásgazdálkodási terv;

| c) | a 14. cikkel összhangban kidolgozott éves ellenőrző vizsgálati terv; és |
| --- | --- |

c)

a 14. cikkel összhangban kidolgozott éves ellenőrző vizsgálati terv; és

| d) | a 15. cikkel összhangban kidolgozott éves tenyésztésszervezési terv. |
| --- | --- |

d)

a 15. cikkel összhangban kidolgozott éves tenyésztésszervezési terv.

(2)   A Bizottság összegyűjti az (1) bekezdésben említett terveket, és felhasználja azokat az éves uniós terv elkészítéséhez. A Bizottság az éves uniós tervet – az ICCAT általi megvitatás és jóváhagyás céljából – minden év február 15-éig megküldi az ICCAT titkárságának.

(3)   Abban az esetben, ha egy tagállam az (1) bekezdésben említett tervek bármelyikét nem nyújtja be a Bizottságnak az említett bekezdésben meghatározott határidőn belül, a Bizottság dönthet úgy, hogy az uniós tervet az érintett tagállam tervei nélkül küldi meg az ICCAT titkárságának. Az érintett tagállam kérésére a Bizottság igyekszik figyelembe venni az (1) bekezdésben említett, az említett bekezdésben meghatározott határidő után, de a (2) bekezdésben meghatározott határidő előtt benyújtott valamelyik tervet. Ha egy tagállam által benyújtott valamely terv nem felel meg e rendelet éves halászati, kapacitásgazdálkodási, ellenőrző vizsgálati, illetve tenyésztésszervezési tervekre vonatkozó rendelkezéseinek, vagy olyan súlyos hibát tartalmaz, amely ahhoz vezethet, hogy az ICCAT bizottsága nem hagyja jóvá az uniós éves tervet, a Bizottság dönthet úgy, hogy az uniós éves tervet az érintett tagállam tervei nélkül továbbítja az ICCAT titkárságának. A Bizottság a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatja az érintett tagállamot, és az e tagállam által esetleg benyújtott felülvizsgált terveket igyekszik belefoglalni az éves uniós tervbe vagy annak módosításaiba, feltéve, hogy az említett felülvizsgált tervek megfelelnek e rendelet éves halászati, kapacitásgazdálkodási, ellenőrző vizsgálati, illetve tenyésztésszervezési tervekre vonatkozó rendelkezéseinek.

III. FEJEZET

Technikai intézkedések

17. cikk

Halászati idények

(1)   Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren minden évben május 26. és július 1. között engedélyezett a kékúszójú tonhal erszényes kerítőhálóval történő halászata.

(2)   E cikk (1) bekezdésétől eltérve Ciprus és Görögország a 11. cikkben említett éves halászati terveiben kérheti, hogy a lobogója alatt közlekedő erszényes kerítőhálós hajók minden évben május 15-től július 1-jéig folytathassanak kékúszójútonhal-halászatot a Földközi-tenger keleti térségében (37.3.1. és 37.3.2. számú FAO halászati területek).

(3)   E cikk (1) bekezdésétől eltérve Horvátország az 11. cikkben említett éves halászati tervében kérheti, hogy a lobogója alatt közlekedő erszényes kerítőhálós hajók tenyésztés céljából minden évben május 26-tól július 15-ig folytathassanak kékúszójútonhal-halászatot az Adriai-tengeren (37.2.1. számú FAO halászati terület).

(4)   Az (1) bekezdéstől eltérve, ha egy adott tagállam bizonyítja a Bizottságnak, hogy az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren kékúszójú tonhalra halászó erszényes kerítőhálós hajóinak egy része az időjárási körülmények miatt egy adott évben nem tudta kihasználni rendes halászati napjait, akkor az adott tagállam dönthet úgy, hogy az említett helyzetben lévő egyes erszényes kerítőhálós hajók esetében az (1) bekezdésben említett halászati idényt az elveszített napok számával, de legfeljebb 10 nappal meghosszabbítja. Az érintett hajók, illetve közös halászati művelet esetében az összes érintett hajó kikötőben maradását megfelelő módon – időjárás-jelentésekkel és a hajómegfigyelési rendszer (a továbbiakban: (a továbbiakban: VMS) adataival alátámasztva – megfelelően igazolni kell.

(5)   Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a január 1. és május 31. közötti időszakban megengedett a kékúszójú tonhal nagy méretű nyílt vízi horogsoros hajókkal történő halászata.

(6)   A tagállamok az erszényes kerítőhálós hajóktól és a nagy méretű nyílt vízi horogsoros hajóktól eltérő hajókból álló flottáik részére az éves halászati terveikben határozzák meg a halászati idényeket.

18. cikk

Kirakodási kötelezettség

E fejezet nem érinti az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkét és az arra vonatkozóan alkalmazandó eltéréseket.

19. cikk

Minimális állományvédelmi referenciaméret

(1)   Tilos olyan kékúszójú tonhalat kifogni, fedélzeten tartani, átrakni, áthelyezni, kirakodni, szállítani, tárolni, értékesíteni, eladásra kiállítani vagy felkínálni, amelyek tömege 30 kg-nál kevesebb, vagy a farok tövéig mért hossza nem éri el a 115 cm-t, ideértve a járulékos fogásként vagy a rekreációs célú halászat keretében fogott kékúszójú tonhalakat is.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a kékúszójú tonhal minimális állományvédelmi referenciamérete 8 kg vagy 75 cm (a farok tövéig mérve) a következő esetekben:

| a) | az Atlanti-óceán keleti részén csalival halászó hajóval vagy pergetett horogsoros hajóval kifogott kékúszójú tonhal; |
| --- | --- |

a)

az Atlanti-óceán keleti részén csalival halászó hajóval vagy pergetett horogsoros hajóval kifogott kékúszójú tonhal;

| b) | a Földközi-tengeren folytatott, friss hal kifogására irányuló halászat keretében, kis méretű part menti hajókkal – csalival halászó hajókkal, horogsoros hajókkal és kézi horogsoros hajókkal – kifogott kékúszójú tonhal; és |
| --- | --- |

b)

a Földközi-tengeren folytatott, friss hal kifogására irányuló halászat keretében, kis méretű part menti hajókkal – csalival halászó hajókkal, horogsoros hajókkal és kézi horogsoros hajókkal – kifogott kékúszójú tonhal; és

| c) | az Adriai-tengeren Horvátország lobogója alatt közlekedő hajók által tenyésztés céljából kifogott kékúszójú tonhal. |
| --- | --- |

c)

az Adriai-tengeren Horvátország lobogója alatt közlekedő hajók által tenyésztés céljából kifogott kékúszójú tonhal.

(3)   A (2) bekezdésben említett eltérésre vonatkozó egyedi feltételeket az I. melléklet tartalmazza.

(4)   A tagállamok halászati engedélyt adnak ki az I. melléklet (2) és (3) bekezdésében említett eltérések alapján halászatot folytató hajók számára. Az érintett hajókat fel kell tüntetni a fogóhajók 26. cikkben említett jegyzékében.

(5)   Az e cikkben meghatározott minimális állományvédelmi referenciaméret alatti, elpusztult állapotban visszadobott halakat bele kell számítani az érintett tagállam kvótájába.

20. cikk

A minimális állományvédelmi referenciaméret alatti véletlen fogások

(1)   A 19. cikk (1) bekezdésétől eltérve, a kékúszójú tonhal aktív halászatában részt vevő fogóhajók és csapdák esetében legfeljebb a fogások számának 5 %-ában engedélyezettek a 8 és 30 kg közötti tömegű, vagy pedig a farok tövéig mérve 75 és 115 cm közötti hosszúságú kékúszójú tonhalak véletlen fogásai.

(2)   Az (1) bekezdésben említett 5 %-os arányt az egyes halászati műveleteket követően bármikor az adott hajó fedélzetén vagy a csapdában tárolt összes kékúszójútonhal-fogás alapján kell kiszámítani.

(3)   A véletlen fogásokat le kell vonni a fogóhajóért vagy csapdáért felelős tagállam kvótájából.

(4)   A minimális állományvédelmi referenciaméret alatti kékúszójú tonhal véletlen fogásai a 31., a 33., a 34. és a 35. cikk hatálya alá tartoznak.

21. cikk

Járulékos fogások

(1)   Kvótája keretében mindegyik tagállam rendelkezik a kékúszójú tonhal járulékos fogásairól, és erről halászati tervének benyújtásakor tájékoztatja a Bizottságot.

(2)   A járulékos fogások engedélyezett arányát, amely nem haladhatja meg az egyes halászati utakat követően a fedélzeten tárolt összes fogás 20 %-át, valamint az említett járulékos fogásoknak a fedélzeten található teljes fogásmennyiséghez viszonyított aránya kiszámításához használt módszertant egyértelműen meg kell határozni a 11. cikkben említett éves halászati tervben. A járulékos fogások százalékos aránya tömegben vagy egyedszámban számítható ki. Az egyedszámalapú kiszámítás kizárólag az ICCAT által szabályozott tonhalfajokra és makrahalalkatúakra alkalmazandó. A kis méretű part menti hajókból álló flotta esetében a járulékos fogások engedélyezett szintje éves alapon is kiszámítható.

(3)   Az elpusztult kékúszójú tonhalak fedélzeten tartott vagy visszadobott járulékos fogásainak teljes mennyiségét le kell vonni a lobogó szerinti tagállam kvótájából, valamint a 31. és a 32. cikkel összhangban nyilván kell tartani és be kell jelenteni a Bizottságnak.

(4)   A kékúszójútonhal-kvótával nem rendelkező tagállamok esetében az érintett járulékos fogásokat a kékúszójú tonhal járulékos fogásaira az EUMSZ 43. cikke (3) bekezdésével és az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkével összhangban megállapított uniós külön kvótából kell levonni.

(5)   Miután egy tagállam kimerítette a számára kiosztott teljes kvótát, kékúszójú tonhal fogása a továbbiakban nem engedélyezett az e tagállam lobogója alatt közlekedő hajók számára, és az említett tagállamnak meg kell hoznia a járulékos fogásként kifogott kékúszójú tonhalak visszaengedésének biztosításához szükséges intézkedéseket. Amennyiben a kékúszójú tonhal járulékos fogásaira az EUMSZ 43. cikke (3) bekezdésével és az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkével összhangban megállapított uniós külön kvóta kimerült, a kékúszójú tonhal fogása nem engedélyezett a kékúszójútonhal-kvótával nem rendelkező tagállamok lobogói alatt közlekedő hajók számára, és az említett tagállamoknak meg kell hozniuk a járulékos fogásként kifogott kékúszójú tonhalak visszaengedésének biztosításához szükséges intézkedéseket. Ilyen esetekben tilos az elpusztult kékúszójú tonhalak feldolgozása és kereskedelmi hasznosítása, és minden fogást nyilvántartásba kell venni. A tagállamok az elpusztult kékúszójú tonhalak ilyen járulékos fogásainak mennyiségére vonatkozó információkat évente bejelentik a Bizottságnak, amely továbbítja ezeket az információkat az ICCAT titkárságának.

(6)   A kékúszójú tonhal aktív halászatával nem foglalkozó hajóknak a kékúszójú tonhal fedélzeten tartott bármilyen mennyiségét egyértelműen el kell különíteniük a többi fajtól, hogy az ellenőrző hatóságok ellenőrizni tudják az e cikknek való megfelelést. Ezek a járulékos fogások – amennyiben tartozik hozzájuk eBCD – forgalmazhatók.

22. cikk

Légi eszközök használata

A kékúszójú tonhal felkutatására tilos bármilyen légi eszközt, beleértve repülőgépet, helikoptert vagy bármilyen típusú pilóta nélküli légi járműveket használni.

IV. FEJEZET

Rekreációs célú halászat

23. cikk

A rekreációs célú halászatra vonatkozó külön kvóták

(1)   Minden kékúszójútonhal-kvótával rendelkező tagállam szabályozza a rekreációs célú halászatot azáltal, hogy az ilyen halászat folytatása céljából külön kvótákat oszt ki. Az ilyen kiosztás során az esetleg elpusztult kékúszójú tonhalakat is figyelembe kell venni, a „fogd ki és engedd vissza” horgászat során elpusztult egyedekre is kiterjedően. A tagállamok halászati terveik benyújtásakor tájékoztatják a Bizottságot a rekreációs célú halászat folytatása céljából kiosztott kvótáról.

(2)   Az elpusztult kékúszójú tonhalak fogásait be kell jelenteni, és bele kell számítani a tagállam kvótájába.

24. cikk

A rekreációs célú halászatra vonatkozó külön feltételek

(1)   Minden, a rekreációs célú halászatra vonatkozó kékúszójútonhal-kvótával rendelkező tagállam szabályozza a rekreációs célú halászatot azáltal, hogy a hajóknak rekreációs célú halászat folytatása céljából halászati engedélyeket bocsát ki. Az ICCAT kérésére a tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátják a kékúszójú tonhal fogására vonatkozó halászati engedéllyel rendelkező rekreációs célú hajók jegyzékét. Ezt a jegyzéket a Bizottság továbbítja az ICCAT-nak. A jegyzék minden hajóra vonatkozóan a következő információkat tartalmazza:

| a) | a hajó neve; |
| --- | --- |

a)

a hajó neve;

| b) | a nyilvántartási szám; |
| --- | --- |

b)

a nyilvántartási szám;

| c) | az ICCAT nyilvántartási szám (ha van); |
| --- | --- |

c)

az ICCAT nyilvántartási szám (ha van);

| d) | az esetleges korábbi neve(k); és |
| --- | --- |

d)

az esetleges korábbi neve(k); és

| e) | a tulajdonos(ok) és üzemeltető(k) neve és címe. |
| --- | --- |

e)

a tulajdonos(ok) és üzemeltető(k) neve és címe.

(2)   Rekreációs célú halászat keretében tilos hajónként és naponta egynél több kékúszójú tonhalat kifogni, a fedélzeten tartani, átrakni vagy kirakodni.

(3)   A rekreációs célú halászat során kifogott kékúszójú tonhalat tilos forgalmazni.

(4)   A tagállamok nyilvántartják a rekreációs célú halászatra vonatkozó fogási adatokat, ezen belül az egyes kékúszójútonhal-egyedek tömegét és – amennyiben lehetséges – hosszát, és minden évben június 30-ig közlik a Bizottsággal az előző év adatait. A Bizottság továbbítja ezeket az információkat az ICCAT titkárságának.

(5)   Az egyes tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést annak a lehető legnagyobb mértékű biztosítására, hogy a rekreációs célú halászat során élve kifogott kékúszójú tonhalakat – különösen a növendékegyedeket – visszaengedjék. A kékúszójú tonhalat egészben, kopoltyú nélkül és/vagy kibelezve kell kirakodni.

25. cikk

Fogás, jelölés és visszaengedés

(1)   A 23. cikk (1) bekezdésétől eltérve, a kizárólag sporthorgászatot folytató hajók számára az Atlanti-óceán északkeleti részén „fogd ki és engedd vissza” horgászatot engedélyező tagállamok korlátozott számú, sporthorgászatot folytató hajó számára külön kvóta kiosztása nélkül is engedélyezhetik kékúszójú tonhalak „fogás, jelölés és visszaengedés” céljából történő horgászatát. Az ilyen hajóknak egy tudományos kutatási program égisze alatt működő kutatóintézet tudományos projektjének keretében kell működniük. A projekt eredményeiről tájékoztatni kell a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságait.

(2)   Az ICCAT kékúszójú tonhalra vonatkozó kutatási programja keretében tudományos kutatást folytató hajók tevékenysége nem tekinthető az (1) bekezdésben említett „fogási, jelölési és visszaengedési” tevékenységnek.

(3)   A „fogási, jelölési és visszaengedési” tevékenységeket engedélyező tagállamok:

| a) | a 12. és a 15. cikkben említett halászati és ellenőrző vizsgálati terveik szerves részeként benyújtják e tevékenységek és a rájuk alkalmazandó intézkedések leírását; |
| --- | --- |

a)

a 12. és a 15. cikkben említett halászati és ellenőrző vizsgálati terveik szerves részeként benyújtják e tevékenységek és a rájuk alkalmazandó intézkedések leírását;

| b) | szorosan nyomon követik az érintett hajók tevékenységét annak biztosítása érdekében, hogy azok megfeleljenek e rendeletnek; |
| --- | --- |

b)

szorosan nyomon követik az érintett hajók tevékenységét annak biztosítása érdekében, hogy azok megfeleljenek e rendeletnek;

| c) | gondoskodnak arról, hogy a jelölési és visszaengedési műveleteket képzett személyzet végezze az egyedek magas túlélési arányának biztosítása érdekében; és |
| --- | --- |

c)

gondoskodnak arról, hogy a jelölési és visszaengedési műveleteket képzett személyzet végezze az egyedek magas túlélési arányának biztosítása érdekében; és

| d) | minden év június 30-ig éves jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az elvégzett tudományos tevékenységekről. A Bizottság az SCRS következő évi ülése előtt 60 nappal továbbítja a jelentést az ICCAT titkárságának. |
| --- | --- |

d)

minden év június 30-ig éves jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az elvégzett tudományos tevékenységekről. A Bizottság az SCRS következő évi ülése előtt 60 nappal továbbítja a jelentést az ICCAT titkárságának.

(4)   Minden olyan kékúszójú tonhalat, amely „fogás, jelölés és visszaengedés” tevékenység során pusztul el, jelenteni kell és le kell vonni a lobogó szerinti tagállam kvótájából.

V. FEJEZET

Ellenőrzési intézkedések

1. szakasz

Hajók és csapdák jegyzékei és nyilvántartásai

26. cikk

Hajók és csapdák jegyzékei és nyilvántartásai

(1)   A tagállamok minden évben, az engedélyezési időszak kezdete előtt egy hónappal, az adatok és információk benyújtására vonatkozó ICCAT-iránymutatások legutóbbi változatában meghatározott formátumban benyújtják a Bizottságnak a következő hajójegyzékeket:

| a) | a kékúszójú tonhal aktív halászatára engedéllyel rendelkező összes fogóhajó jegyzéke; és |
| --- | --- |

a)

a kékúszójú tonhal aktív halászatára engedéllyel rendelkező összes fogóhajó jegyzéke; és

| b) | a kékúszójútonhal-állományok kereskedelmi kiaknázására használt összes egyéb halászhajó jegyzéke. |
| --- | --- |

b)

a kékúszójútonhal-állományok kereskedelmi kiaknázására használt összes egyéb halászhajó jegyzéke.

A Bizottság az említett információkat a halászati tevékenység megkezdése előtt 15 nappal továbbítja az ICCAT titkárságának annak érdekében, hogy e hajókat felvegyék az ICCAT-nak az engedéllyel rendelkező hajókról vezetett nyilvántartásába, valamint adott esetben a legalább 20 méter teljes hosszúságú, az egyezmény hatálya alá tartozó területen működési engedéllyel rendelkező hajókról vezetett ICCAT nyilvántartásba.

(2)   Egy adott halászhajó egy naptári évben az (1) bekezdésben említett mindkét jegyzékben szerepelhet, feltéve, hogy a két jegyzékben nem egyidejűleg szerepel.

(3)   Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett hajókra vonatkozó információknak tartalmazniuk kell a hajó nevét és az (EU) 2017/218 bizottsági végrehajtási rendelet (20) I. melléklete szerinti uniós flottanyilvántartási számot.

(4)   A Bizottság visszamenőleg nem fogadja el az (1) bekezdésben említett jegyzékek benyújtását.

(5)   Az (1) bekezdésben említett jegyzékek bármilyen utólagos, a naptári év során eszközölt módosítása csak akkor fogadható el, ha a bejelentett halászhajó indokolt működési okok vagy vis maior miatt nem tud részt venni a halászati tevékenységben. Ilyen esetekben az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja erről a tényről a Bizottságot, és megadja az alábbiakat:

| a) | az adott halászhajó helyettesítésére szánt halászhajó(k) részletes adatai; és |
| --- | --- |

a)

az adott halászhajó helyettesítésére szánt halászhajó(k) részletes adatai; és

| b) | a helyettesítés indokának részletes leírása, valamint a vonatkozó bizonyítékok és igazolások. |
| --- | --- |

b)

a helyettesítés indokának részletes leírása, valamint a vonatkozó bizonyítékok és igazolások.

(6)   A Bizottság szükség esetén az év folyamán módosítja az e cikk (1) bekezdésében említett, hajókra vonatkozó információkat azáltal, hogy az (EU) 2017/2403 rendelet 7. cikkének (6) bekezdésével összhangban naprakész információkat küld az ICCAT titkárságának.

27. cikk

Hajók halászati engedélye

(1)   A tagállamok halászati engedélyeket adnak ki a 26. cikk (1) és (5) bekezdésében említett jegyzékek egyikében szereplő hajók számára. A halászati engedélyeknek tartalmazniuk kell legalább a VII. mellékletben meghatározott információkat, és azokat említett mellékletben meghatározott formátumban kell kibocsátani. A tagállamok biztosítják a halászati engedélyben szereplő információk pontosságát és az e rendelettel való összhangját.

(2)   A 21. cikk (6) bekezdésének sérelme nélkül, a 26. cikk (1) bekezdésében említett ICCAT-nyilvántartásba fel nem vett uniós halászhajók nem kaphatnak engedélyt a kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren történő halászatára, fedélzeten való tárolására, átrakására, szállítására, áthelyezésére, feldolgozására és kirakodására.

(3)   Amikor egy hajó egyéni kvótája kimerült, a lobogó szerinti tagállam visszavonja a hajó kékúszójú tonhalra vonatkozó halászati engedélyét, és előírhatja a hajó számára, hogy haladéktalanul fusson be egy, a tagállam által kijelölt kikötőbe.

28. cikk

A kékúszójú tonhal halászatára engedélyezett csapdák jegyzéke és nyilvántartása

(1)   Halászati terveik részeként az egyes tagállamok benyújtják a Bizottságnak azon csapdák jegyzékét, amelyekkel engedélyezett a kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren folytatott halászata. A Bizottság továbbítja ezeket az információkat az ICCAT titkárságának azzal a céllal, hogy az említett csapdákat felvegyék a kékúszójú tonhal halászatára engedélyezett csapdákra vonatkozó ICCAT-nyilvántartásba.

(2)   A tagállamok halászati engedélyeket adnak ki az (1) bekezdésben említett jegyzékben szereplő csapdákra. A halászati engedélyek legalább a VII. mellékletben meghatározott információkat tartalmazzák és az ott meghatározott formátumot követik. A tagállam biztosítja a halászati engedélyben szereplő információk pontosságát és az e rendelettel való összhangját.

(3)   A kékúszójú tonhal halászatára engedélyezett csapdákra vonatkozó ICCAT-nyilvántartásban nem szereplő uniós csapdák számára nem adható engedély kékúszójú tonhalaknak az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren folytatott halászatára. Ilyen csapdákkal fogott kékúszójú tonhalakat tilos a fedélzeten tartani, áthelyezni, ketrecbe helyezni vagy kirakodni.

(4)   A lobogó szerinti tagállam visszavonja a tonhalcsapdák számára a kékúszójú tonhalra vonatkozóan kiadott halászati engedélyt, amikor úgy ítéli meg, hogy a hozzájuk tartozó kvóta kimerítettnek minősül.

29. cikk

A halászati tevékenységekre vonatkozó információk

(1)   A tagállamok minden év július 15-éig részletes tájékoztatást nyújtanak be a Bizottságnak az előző évben az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren ejtett kékúszójútonhal-fogásokról. A Bizottság ezeket az információkat minden év július 31-ig továbbítja az ICCAT titkárságának. Ezek az információk a következők:

| a) | az egyes fogóhajók neve és ICCAT-száma; |
| --- | --- |

a)

az egyes fogóhajók neve és ICCAT-száma;

| b) | az egyes fogóhajók engedélyének/engedélyeinek érvényességi ideje; |
| --- | --- |

b)

az egyes fogóhajók engedélyének/engedélyeinek érvényességi ideje;

| c) | az egyes fogóhajók összes fogása az engedély(ek) érvényességének teljes időtartama alatt, ideértve azt az esetet is, ha nem volt fogás; |
| --- | --- |

c)

az egyes fogóhajók összes fogása az engedély(ek) érvényességének teljes időtartama alatt, ideértve azt az esetet is, ha nem volt fogás;

| d) | az egyes fogóhajók által az engedély(ek) érvényességének teljes időtartama alatt az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren halászattal töltött összes nap száma; és |
| --- | --- |

d)

az egyes fogóhajók által az engedély(ek) érvényességének teljes időtartama alatt az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren halászattal töltött összes nap száma; és

| e) | az engedély érvényességi idején kívül ejtett összes fogás (járulékos fogások). |
| --- | --- |

e)

az engedély érvényességi idején kívül ejtett összes fogás (járulékos fogások).

(2)   A tagállamok az alábbi információkat nyújtják be a Bizottságnak a lobogójuk alatt közlekedő azon halászhajókra vonatkozóan, amelyek nem kaptak engedélyt a kékúszójú tonhal aktív halászatára az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren, de járulékos fogásként kékúszójú tonhalat fogtak:

| a) | a hajó neve és ICCAT-száma vagy – amennyiben az ICCAT nyilvántartásában nem szerepel – nemzeti lajstromozási száma; és |
| --- | --- |

a)

a hajó neve és ICCAT-száma vagy – amennyiben az ICCAT nyilvántartásában nem szerepel – nemzeti lajstromozási száma; és

| b) | a hajó összes kékúszójútonhal-fogása. |
| --- | --- |

b)

a hajó összes kékúszójútonhal-fogása.

(3)   A tagállamok benyújtanak a Bizottságnak minden információt azokról a hajókról, amelyek nem szerepelnek az (1) és a (2) bekezdésben, de amelyekről ismert vagy feltételezhető, hogy az Atlanti-óceán keleti részén vagy a Földközi-tengeren kékúszójú tonhalra halásztak. A Bizottság azonnal továbbítja az említett információkat az ICCAT titkárságának, amint rendelkezésre állnak.

30. cikk

Közös halászati műveletek

(1)   A kékúszójú tonhalra irányuló közös halászati műveletek csak akkor engedélyezhetők, ha a lobogó szerinti tagállam(ok) engedélyt ad(nak) az ilyen műveletekben részt vevő hajóknak. Az engedélyezéshez minden erszényes kerítőhálós hajótól meg kell követelni, hogy rendelkezzen a kékúszójú tonhal halászatához szükséges felszereléssel és egyéni kvótával, valamint, hogy feleljen meg a 32. cikkben meghatározott jelentéstételi kötelezettségeknek.

(2)   A közös halászati műveletekre kiosztott kvótának meg kell egyeznie a részt vevő erszényes kerítőhálós hajóknak kiosztott kvóták összegével.

(3)   Az uniós erszényes kerítőhálós hajók nem folytathatnak közös halászati műveleteket más szerződő felek erszényes kerítőhálós hajóival.

(4)   A közös halászati műveletben való részvétel engedélyezése iránti kérelem formanyomtatványát a IV. melléklet határozza meg. Minden tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a közös halászati műveletben részt vevő erszényes kerítőhálós hajóitól begyűjtse a következő információkat:

| a) | a közös halászati műveletek engedélyezésének kért időtartama; |
| --- | --- |

a)

a közös halászati műveletek engedélyezésének kért időtartama;

| b) | az érintett gazdasági szereplők azonosítását lehetővé tevő adatok; |
| --- | --- |

b)

az érintett gazdasági szereplők azonosítását lehetővé tevő adatok;

| c) | az egyes hajók kvótái; |
| --- | --- |

c)

az egyes hajók kvótái;

| d) | az érintett fogásoknak a hajók közötti elosztási kulcsa; és |
| --- | --- |

d)

az érintett fogásoknak a hajók közötti elosztási kulcsa; és

| e) | a rendeltetési hely szerinti halgazdaságokra vonatkozó információk. |
| --- | --- |

e)

a rendeltetési hely szerinti halgazdaságokra vonatkozó információk.

(5)   A tagállamok legalább 10 nappal a közös halászati művelet megkezdése előtt benyújtják a Bizottságnak a (4) bekezdésben említett információkat a IV. mellékletben meghatározott formátumban. A Bizottság ezeket az információkat legalább 5 nappal a halászati művelet megkezdése előtt továbbítja az ICCAT titkárságának és a közös halászati műveletben résztvevő többi halászhajó lobogó szerinti tagállamának.

(6)   Vis maior esetén az (5) bekezdésben meghatározott határidők nem alkalmazandók a rendeltetési hely szerinti halgazdaságokra vonatkozó információk tekintetében. Ilyen esetekben a tagállamok a lehető legrövidebb időn belül benyújtják a Bizottságnak a naprakésszé tett információkat, a vis maiort okozó események leírásával együtt. A Bizottság továbbítja ezeket az információkat az ICCAT titkárságának.

2. szakasz

Fogásnyilvántartás

31. cikk

Nyilvántartási követelmények

(1)   Az uniós fogóhajók parancsnokai az 1224/2009/EK rendelet 14., 15., 23. és 24. cikkével, valamint e rendelet II. mellékletének A. szakaszával összhangban halászati naplót vezetnek a műveleteikről.

(2)   Az uniós vontatóhajók, kisegítő hajók és feldolgozóhajók parancsnokai a II. melléklet B., C. és D. részében meghatározott követelményekkel összhangban kötelesek feljegyezni tevékenységeiket.

32. cikk

A hajóparancsnokok és a csapdák üzemeltetői által küldött fogási jelentések

(1)   Az aktív halászatot folytató uniós fogóhajók parancsnokai a kékúszójú tonhal halászatára vonatkozó engedélyük teljes időtartama alatt napi fogási jelentéseket küldenek a lobogójuk szerinti tagállamnak. A kikötőben tartózkodó hajók számára nem kötelezőek ezek a jelentések, kivéve, ha közös halászati műveletben vesznek részt. A jelentésekben megadott adatokat a hajónaplóból kell átvenni, azoknak magukban kell foglalniuk az egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott kékúszójútonhal-halászat napját, időpontját és helyét (földrajzi szélesség és hosszúság), valamint a kifogott kékúszójú tonhalak tömegét és egyedszámát, beleértve a visszaengedéseket és az elpusztult egyedek visszadobását is. A hajóparancsnokok a III. mellékletben meghatározott vagy a tagállam által előírt formátumban küldik el a jelentéseket.

(2)   Az erszényes kerítőhálós hajók parancsnokai minden egyes halászati műveletre vonatkozóan elkészítik az (1) bekezdésben említett napi fogási jelentéseket, ideértve az olyan műveleteket is, amelyek alkalmával nem volt fogás. A hajóparancsnok vagy meghatalmazott képviselői greenwichi középidő szerint 9 óráig elküldik az előző napra vonatkozó jelentéseiket a lobogó szerinti tagállamuknak.

(3)   A kékúszójú tonhal aktív halászatában részt vevő csapdák üzemeltetői vagy azok meghatalmazott képviselői napi jelentéseket készítenek és a kékúszójú tonhal halászatára vonatkozó engedélyük teljes időtartama alatt 48 óránként elküldik azokat a lobogó szerinti tagállamnak. Ezek a jelentések tartalmazzák a csapda ICCAT-nyilvántartási számát, a fogás napját és időpontját, a kifogott kékúszójú tonhalak tömegét és egyedszámát, beleértve azokat az eseteket is, amikor nem volt fogás, valamint a visszaengedéseket és az elpusztult egyedek visszadobását. Ezeket az információkat a III. mellékletben meghatározott formátumban kell elküldeni.

(4)   Az erszényes kerítőhálós hajóktól eltérő halászhajók parancsnokai minden kedden, greenwichi középidő szerint 12 óráig továbbítják a lobogójuk szerinti tagállamnak az (1) bekezdésben említett jelentéseiket az előző vasárnap véget ért hétre vonatkozóan.

3. szakasz

Kirakodási és átrakási műveletek

33. cikk

Kijelölt kikötők

(1)   Minden kékúszójútonhal-kvótával rendelkező tagállam kijelöli azokat a kikötőket, ahol engedélyezett a kékúszójú tonhalak kirakodása vagy átrakása. A kijelölt kikötőkre vonatkozó információkat bele kell foglalni a 11. cikkben említett éves halászati tervbe. A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot a kijelölt kikötőkre vonatkozó információk bármiféle módosításáról. A Bizottság az említett információkat haladéktalanul továbbítja az ICCAT titkárságának.

(2)   Ahhoz, hogy egy kikötő megkapja a kijelölt kikötői státuszt, a kikötő szerinti tagállamnak biztosítania kell a következő feltételek teljesülését:

| a) | meghatározott kirakodási és átrakási idők; |
| --- | --- |

a)

meghatározott kirakodási és átrakási idők;

| b) | meghatározott kirakodási és átrakási helyek; és |
| --- | --- |

b)

meghatározott kirakodási és átrakási helyek; és

| c) | olyan ellenőrző vizsgálati és felügyeleti eljárások, amelyek a 35. cikkel összhangban az összes kirakodási és átrakási időben, valamint az összes kirakodási és átrakási helyen biztosítják az ellenőrzést. |
| --- | --- |

c)

olyan ellenőrző vizsgálati és felügyeleti eljárások, amelyek a 35. cikkel összhangban az összes kirakodási és átrakási időben, valamint az összes kirakodási és átrakási helyen biztosítják az ellenőrzést.

(3)   A szerződő felek és a tagállamok által kijelölt kikötőkön kívül mindenhol tilos az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren halászott kékúszójú tonhal bármilyen mennyiségének fogóhajókból, valamint feldolgozóhajókból és kisegítő hajókból történő kirakodása vagy átrakása. Kivételes esetben a csapdából vagy ketrecből lehalászott elpusztult kékúszójú tonhalakat kisegítő hajóval egy feldolgozóhajóra lehet szállítani, amennyiben e szállításra az ellenőrző hatóság jelenlétében kerül sor.

34. cikk

A kirakodások előzetes bejelentése

(1)   A 26. cikkben említett hajójegyzékben szereplő, legalább 12 méter teljes hosszúságú uniós halászhajók parancsnokaira az 1224/2009/EK rendelet 17. cikke alkalmazandó. Az 1224/2009/EK rendelet 17. cikke szerinti előzetes értesítést el kell küldeni a használni kívánt kikötő vagy kirakodóhely szerinti tagállam (ideértve a lobogó szerinti tagállamot is) vagy szerződő fél illetékes hatóságának.

(2)   A 26. cikkben említett hajójegyzékben szereplő, 12 méternél kisebb teljes hosszúságú uniós halászhajók – a feldolgozóhajókat és a kisegítő hajókat is ideértve – parancsnokai vagy az ilyen hajók képviselői a kikötőbe érkezés várható időpontja előtt legalább négy órával bejelentik a használni kívánt kikötő vagy kirakodóhely szerinti tagállam (ideértve a lobogó szerinti tagállamot is) vagy szerződő fél illetékes hatóságának legalább a következő információkat:

| a) | az érkezés várható időpontja; |
| --- | --- |

a)

az érkezés várható időpontja;

| b) | a fedélzeten tárolt kékúszójú tonhal becsült mennyisége; |
| --- | --- |

b)

a fedélzeten tárolt kékúszójú tonhal becsült mennyisége;

| c) | arra a földrajzi területre vonatkozó információ, ahol a fogás történt; |
| --- | --- |

c)

arra a földrajzi területre vonatkozó információ, ahol a fogás történt;

| d) | a halászhajó külső azonosító száma és neve. |
| --- | --- |

d)

a halászhajó külső azonosító száma és neve.

(3)   Amennyiben az alkalmazandó uniós jog lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a várható érkezési időpontot megelőző négy órás időszaknál rövidebb értesítési határidőt alkalmazzanak, a fedélzeten tárolt kékúszójú tonhal becsült mennyisége érkezés előtt, az alkalmazandó értesítési határidő szerinti időpontban is bejelenthető. Ha a halászterület kevesebb mint négy órányi távolságra van a kikötőtől, a fedélzeten tárolt kékúszójú tonhal becsült mennyisége az érkezés előtt bármikor módosítható.

(4)   A kikötő szerinti tagállam hatóságai nyilvántartást vezetnek a folyó évre vonatkozó összes előzetes értesítésről.

(5)   A kikötő szerinti tagállam illetékes ellenőrző hatóságai minden Unióban történő kirakodást ellenőriznek, egy bizonyos százalékukat pedig a kvótát, a flotta méretét és a halászati erőkifejtést figyelembe vevő kockázatértékelési rendszer alapján vizsgálatnak vetik alá. Az egyes tagállamok által elfogadott ellenőrzési rendszerek valamennyi részletét meg kell határozni a 14. cikkben említett éves ellenőrző vizsgálati tervben.

(6)   Az uniós fogóhajók parancsnokai – a hajó teljes hosszától függetlenül – a kirakodás befejezését követő 48 órán belül kirakodási nyilatkozatot nyújtanak be a kirakodás helye szerinti tagállam vagy szerződő fél illetékes hatóságainak és a lobogójuk szerinti tagállamnak. Az uniós fogóhajó parancsnoka felel a nyilatkozat teljességéért és pontosságáért, amelyet igazolnia is kell. A kirakodási nyilatkozatban szerepelnie kell legalább a kirakodott kékúszójú tonhalak mennyiségének és annak a fogási területnek, ahol azokat fogták. A kirakodott fogásokat kivétel nélkül le kell mérni. A kikötő szerinti tagállam a kirakodás befejezése után 48 órával kirakodási jelentést küld a lobogó szerinti tagállam vagy szerződő fél hatóságainak.

35. cikk

Átrakás

(1)   A fedélzetükön kékúszójú tonhalat szállító uniós halászhajók, vagy uniós vizeken halászó harmadik országbeli hajók számára a tengeren végzett átrakás minden körülmények között tilos.

(2)   Az (EU) 2017/2107 rendelet 52. cikke (2) és (3) bekezdésének, valamint 54. és 57. cikkének sérelme nélkül a halászhajók kizárólag az e rendelet 33. cikkében említett kijelölt kikötőkben rakhatják át a kékúszójútonhal-fogásokat.

(3)   A fogadó halászhajó parancsnoka vagy annak képviselője a kikötőbe érkezés várható időpontja előtt legalább 72 órával átadja a kikötő szerinti állam illetékes hatóságainak az V. mellékletben meghatározott átrakási nyilatkozatmintában felsorolt információkat. Minden átrakáshoz az érintett átrakó halászhajó lobogója szerinti tagállam vagy szerződő fél előzetes engedélye szükséges. Emellett az átrakó hajó parancsnoka az átrakáskor tájékoztatja a hajó lobogója szerinti tagállamot vagy szerződő felet az V. melléklet szerint előírt időpontokról.

(4)   A kikötő szerinti tagállam az érkezéskor átvizsgálja az átvevő hajót, és ellenőrzi az átrakási művelethez kapcsolódó mennyiségeket és dokumentumokat.

(5)   Az átrakási műveletet végző uniós halászhajók parancsnokai az átrakás befejezését követő 15 napon belül kitöltik és továbbítják a lobogójuk szerinti tagállamnak az ICCAT átrakási nyilatkozatot. Az átrakó halászhajók parancsnokai az V. melléklettel összhangban kitöltik az ICCAT átrakási nyilatkozatot. Az átrakási nyilatkozatnak tartalmaznia kell az eBCD hivatkozási számát az abban foglalt adatok keresztellenőrzésének megkönnyítése céljából.

(6)   A kikötő szerinti tagállam az átrakás befejezését követő 5 napon belül átrakási jelentést küld az átrakó halászhajó lobogója szerinti tagállam vagy szerződő fél hatóságának.

(7)   A kijelölt kikötő szerinti tagállamok illetékes hatóságai minden átrakást átvizsgálnak.

4. szakasz

Jelentéstételi kötelezettségek

36. cikk

Heti mennyiségi jelentések

Az egyes tagállamok heti fogási jelentéseket nyújtanak be a Bizottságnak. E jelentéseknek a csapdákra, az erszényes kerítőhálós hajókra és az egyéb fogóhajókra vonatkozóan a 32. cikkben előírt adatokat kell tartalmazniuk. Az információkat halászeszköztípus szerinti bontásban kell benyújtani. A Bizottság ezeket az információkat haladéktalanul továbbítja az ICCAT titkárságának.

37. cikk

Értesítés a kvóta kimerítéséről

(1)   Az 1224/2009/EK rendelet 34. cikkének való megfelelés mellett az egyes tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, amikor egy meghatározott halászeszközcsoport tekintetében megállapított kvóta felhasználása 80 %-ban kimerítettnek minősül.

(2)   Az 1224/2009/EK rendelet 35. cikkének való megfelelés mellett az egyes tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, amikor valamely halászeszközcsoport, közös halászati művelet vagy erszényes kerítőhálós hajó vonatkozásában megállapított kvóta kimerítettnek minősül. Ehhez az információhoz mellékelni kell az azt igazoló hivatalos dokumentumokat, hogy a tagállam a flotta, a halászeszközcsoport, a közös halászati művelet vagy az egyéni kvótával rendelkező hajók vonatkozásában halászati tilalmat rendelt el vagy hajókat hívott vissza, valamint egyértelműen meg kell jelölni a tilalom dátumát és idejét.

(3)   A Bizottság tájékoztatja az ICCAT titkárságát a kékúszójú tonhalra vonatkozó uniós kvóta kimerítésének időpontjáról.

5. szakasz

Megfigyelői programok

38. cikk

Nemzeti megfigyelői program

(1)   Mindegyik tagállam biztosítja, hogy a kékúszójú tonhal aktív halászatában részt vevő halászhajókon és csapdákon tartózkodó, hivatalos azonosító okmánnyal rendelkező nemzeti megfigyelők tevékenysége legalább a következőkre kiterjedjen:

| a) | az aktív, nyílt vízi vonóhálós halászhajóinak 20 %-a (15 méteres hosszúság felett); |
| --- | --- |

a)

az aktív, nyílt vízi vonóhálós halászhajóinak 20 %-a (15 méteres hosszúság felett);

| b) | az aktív halászatot folytató hosszú horogsoros halászhajóinak 20 %-a (15 méteres hosszúság felett); |
| --- | --- |

b)

az aktív halászatot folytató hosszú horogsoros halászhajóinak 20 %-a (15 méteres hosszúság felett);

| c) | az aktív, csalit használó halászhajóinak 20 %-a (15 méteres hosszúság felett); |
| --- | --- |

c)

az aktív, csalit használó halászhajóinak 20 %-a (15 méteres hosszúság felett);

| d) | vontatóhajóinak 100 %-a; |
| --- | --- |

d)

vontatóhajóinak 100 %-a;

| e) | a csapdákból történő lehalászási műveletek 100 %-a. |
| --- | --- |

e)

a csapdákból történő lehalászási műveletek 100 %-a.

Azok a tagállamok, amelyek ötnél kevesebb, az első albekezdés a), b) és c) pontjában felsorolt kategóriákba tartozó és a kékúszójú tonhal aktív halászatára engedéllyel rendelkező fogóhajóval rendelkeznek, biztosítják, hogy a nemzeti megfigyelők tevékenysége a hajók kékúszójú tonhal aktív halászatával töltött idejének legalább 20 %-át lefedje.

(2)   A nemzeti megfigyelők feladatai elsősorban a következők:

| a) | a halászhajók és csapdák e rendeletnek való megfelelésének nyomonkövetése; |
| --- | --- |

a)

a halászhajók és csapdák e rendeletnek való megfelelésének nyomonkövetése;

| b) | a halászati tevékenységekre vonatkozó információk rögzítése és jelentése, a következőkre kiterjedően:






  i) | fogásmennyiség (beleértve a járulékos fogásokat) és kifogott hal további felhasználása (fedélzeten tartott, vagy élve vagy elpusztult állapotban visszadobott); |
| --- | --- | --- |

b)

a halászati tevékenységekre vonatkozó információk rögzítése és jelentése, a következőkre kiterjedően:

i)

fogásmennyiség (beleértve a járulékos fogásokat) és kifogott hal további felhasználása (fedélzeten tartott, vagy élve vagy elpusztult állapotban visszadobott);

| ii) | a fogás helyszíne a földrajzi hosszúság és szélesség megjelölésével; |
| --- | --- |

ii)

a fogás helyszíne a földrajzi hosszúság és szélesség megjelölésével;

| iii) | az ICCAT különböző halászeszközökről szóló kézikönyvében meghatározottaknak megfelelően az erőkifejtés számszerűsítése (úgymint hálókivetések száma, horgok száma); |
| --- | --- |

iii)

az ICCAT különböző halászeszközökről szóló kézikönyvében meghatározottaknak megfelelően az erőkifejtés számszerűsítése (úgymint hálókivetések száma, horgok száma);

| iv) | a fogás dátuma; |
| --- | --- |

iv)

a fogás dátuma;

| c) | a hajónaplóban szereplő bejegyzések ellenőrzése; |
| --- | --- |

c)

a hajónaplóban szereplő bejegyzések ellenőrzése;

| d) | az ICCAT állományvédelmi intézkedéseivel esetlegesen ellentétes halászati tevékenységet folytató hajók észlelése és feljegyzése. |
| --- | --- |

d)

az ICCAT állományvédelmi intézkedéseivel esetlegesen ellentétes halászati tevékenységet folytató hajók észlelése és feljegyzése.

(3)   A (2) bekezdésben említett feladatok mellett a nemzeti megfigyelők tudományos munkát is végeznek, beleértve a szükséges adatoknak az SCRS iránymutatásai alapján történő begyűjtését.

(4)   Az egyes tagállamok megfigyelői programja keretében összegyűjtött adatokat és információkat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani. A Bizottság továbbítja az említett adatokat és információkat az SCRS-nek vagy adott esetben az ICCAT titkárságának.

(5)   Az (1)–(3) bekezdés alkalmazásában a tagállamok:

| a) | gondoskodnak a megfigyelők időben és térben reprezentatív elosztásáról annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottság a fogásokkal, az erőkifejtéssel és egyéb tudományos és gazdálkodási vonatkozásokkal kapcsolatban megfelelő és helyes adatokat és információkat kapjon, figyelembe véve a flották és a halászati tevékenység jellemzőit; |
| --- | --- |

a)

gondoskodnak a megfigyelők időben és térben reprezentatív elosztásáról annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottság a fogásokkal, az erőkifejtéssel és egyéb tudományos és gazdálkodási vonatkozásokkal kapcsolatban megfelelő és helyes adatokat és információkat kapjon, figyelembe véve a flották és a halászati tevékenység jellemzőit;

| b) | megbízható adatgyűjtési protokollokat biztosítanak; |
| --- | --- |

b)

megbízható adatgyűjtési protokollokat biztosítanak;

| c) | biztosítják, hogy a megfigyelők munkába állásuk előtt megfelelő képzésben részesüljenek és megszerezzék a szükséges jóváhagyást; |
| --- | --- |

c)

biztosítják, hogy a megfigyelők munkába állásuk előtt megfelelő képzésben részesüljenek és megszerezzék a szükséges jóváhagyást;

| d) | a megvalósíthatóság határain belül biztosítják, hogy az egyezmény hatálya alá tartozó területen a hajók és a csapdák tevékenységét a lehető legkisebb mértékben zavarják. |
| --- | --- |

d)

a megvalósíthatóság határain belül biztosítják, hogy az egyezmény hatálya alá tartozó területen a hajók és a csapdák tevékenységét a lehető legkisebb mértékben zavarják.

39. cikk

ICCAT regionális megfigyelői program

(1)   A tagállamok biztosítják az ICCAT e cikkben és a VIII. mellékletben meghatározott regionális megfigyelői programjának hatékony végrehajtását.

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy egy regionális ICCAT-megfigyelő jelen legyen:

| a) | a kékúszójú tonhal halászatára engedéllyel rendelkező valamennyi erszényes kerítőhálós hajón; |
| --- | --- |

a)

a kékúszójú tonhal halászatára engedéllyel rendelkező valamennyi erszényes kerítőhálós hajón;

| b) | minden alkalommal, amikor kékúszójú tonhalat erszényes kerítőhálós hajókról helyeznek át; |
| --- | --- |

b)

minden alkalommal, amikor kékúszójú tonhalat erszényes kerítőhálós hajókról helyeznek át;

| c) | minden alkalommal, amikor kékúszójú tonhalat csapdából szállítóketrecbe helyeznek át; |
| --- | --- |

c)

minden alkalommal, amikor kékúszójú tonhalat csapdából szállítóketrecbe helyeznek át;

| d) | minden alkalommal, amikor kékúszójú tonhalat valamely halgazdaságból egy másik halgazdaságba helyeznek át; |
| --- | --- |

d)

minden alkalommal, amikor kékúszójú tonhalat valamely halgazdaságból egy másik halgazdaságba helyeznek át;

| e) | minden alkalommal, amikor kékúszójú tonhalat halgazdaságokban ketrecbe helyeznek; |
| --- | --- |

e)

minden alkalommal, amikor kékúszójú tonhalat halgazdaságokban ketrecbe helyeznek;

| f) | minden alkalommal, amikor kékúszójú tonhalat halgazdaságokban lehalásznak; és |
| --- | --- |

f)

minden alkalommal, amikor kékúszójú tonhalat halgazdaságokban lehalásznak; és

| g) | amikor kékúszójú tonhalat tenyésztőketrecből visszaengednek a tengerbe. |
| --- | --- |

g)

amikor kékúszójú tonhalat tenyésztőketrecből visszaengednek a tengerbe.

(3)   Olyan erszényes kerítőhálós hajó, amelyen nem tartózkodik regionális ICCAT-megfigyelő, nem kaphat engedélyt kékúszójú tonhal halászatára.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy minden halgazdaságba kirendeljenek egy regionális ICCAT-megfigyelőt a ketrecbehelyezési műveletek teljes időtartamára. Vis maior esetén, és azt követően, hogy a tenyésztés helye szerinti tagállam megerősítette a vis maiornak minősülő körülményeket, a tenyésztési műveletek folytonosságának biztosítása érdekében egy regionális ICCAT-megfigyelő egyszerre több halgazdaságban is tevékenykedhet, amennyiben biztosított a megfigyelői feladatok megfelelő ellátása. A halgazdaságokért felelős tagállamnak azonban haladéktalanul kérnie kell egy további regionális megfigyelő kiküldését.

(5)   Az ICCAT regionális megfigyelőinek feladatai elsősorban a következők:

| a) | a halászati és tenyésztési műveletek megfigyelése és nyomon követése az ICCAT vonatkozó állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseivel összhangban, beleértve a ketrecbe helyezés idején a sztereoszkopikus kamerafelvételekhez való hozzáférés révén, amely lehetővé teszi a hosszúság mérését és a megfelelő tömeg becslését; |
| --- | --- |

a)

a halászati és tenyésztési műveletek megfigyelése és nyomon követése az ICCAT vonatkozó állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseivel összhangban, beleértve a ketrecbe helyezés idején a sztereoszkopikus kamerafelvételekhez való hozzáférés révén, amely lehetővé teszi a hosszúság mérését és a megfelelő tömeg becslését;

| b) | az ITD-k és a BCD-k aláírása, amennyiben az azokban foglalt információk összhangban vannak saját megfigyeléseivel. Ellenkező esetben a regionális ICCAT-megfigyelő jelzi a jelenlétét és az egyet nem értés okait az ITD-ken és a BCD-ken, külön megemlítve a be nem tartott szabály(oka)t vagy eljárás(oka)t; |
| --- | --- |

b)

az ITD-k és a BCD-k aláírása, amennyiben az azokban foglalt információk összhangban vannak saját megfigyeléseivel. Ellenkező esetben a regionális ICCAT-megfigyelő jelzi a jelenlétét és az egyet nem értés okait az ITD-ken és a BCD-ken, külön megemlítve a be nem tartott szabály(oka)t vagy eljárás(oka)t;

| c) | tudományos munka végzése, az SCRS iránymutatásai alapján történő mintagyűjtést is beleértve. |
| --- | --- |

c)

tudományos munka végzése, az SCRS iránymutatásai alapján történő mintagyűjtést is beleértve.

(6)   A parancsnokok, a legénység, valamint a halgazdaságok, csapdák és hajók üzemeltetői semmilyen módon nem akadályozhatják, nem félemlíthetik meg, nem zavarhatják vagy befolyásolhatják a regionális megfigyelőket feladataik ellátásában.

6. szakasz

Áthelyezési műveletek

40. cikk

Áthelyezési engedély

(1)   Minden áthelyezési művelet előtt a fogó- vagy vontatóhajó parancsnoka vagy annak képviselője, illetve az áthelyezési művelet kiindulási pontjaként szolgáló halgazdaság vagy csapda üzemeltetője előzetes áthelyezési értesítést küld a lobogó szerinti tagállamnak, illetve a halgazdaságért vagy csapdáért felelős tagállamnak, amelyben feltünteti:

| a) | a fogóhajó, illetve halgazdaság vagy csapda nevét és ICCAT nyilvántartási számát; |
| --- | --- |

a)

a fogóhajó, illetve halgazdaság vagy csapda nevét és ICCAT nyilvántartási számát;

| b) | az áthelyezés várható idejét; |
| --- | --- |

b)

az áthelyezés várható idejét;

| c) | a kékúszójú tonhal áthelyezni tervezett becsült mennyiségét; |
| --- | --- |

c)

a kékúszójú tonhal áthelyezni tervezett becsült mennyiségét;

| d) | az áthelyezés helyszínére vonatkozó információt (földrajzi szélesség/hosszúság) és a ketrecek azonosító számát; |
| --- | --- |

d)

az áthelyezés helyszínére vonatkozó információt (földrajzi szélesség/hosszúság) és a ketrecek azonosító számát;

| e) | a vontatóhajó nevét, a vontatott ketrecek számát és adott esetben az ICCAT nyilvántartási számot; és |
| --- | --- |

e)

a vontatóhajó nevét, a vontatott ketrecek számát és adott esetben az ICCAT nyilvántartási számot; és

| f) | a kékúszójú tonhal rendeltetési helye szerinti kikötőt, halgazdaságot vagy ketrecet. |
| --- | --- |

f)

a kékúszójú tonhal rendeltetési helye szerinti kikötőt, halgazdaságot vagy ketrecet.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a tagállamok minden egyes szállítóketrechez egyedi azonosító számot rendelnek. Ha egy adott halászati műveletnek megfelelő fogás áthelyezésekor több szállítóketrecet kell használni, csak egy ITD szükséges, de abban minden egyes szállítóketrec számát fel kell tüntetni, egyértelműen jelezve az egyes ketrecekben szállított kékúszójútonhal-mennyiséget.

(3)   A ketrecszámokat egyedi számozási rendszer alapján kell kiadni, amelyeknek legalább a tenyésztés helye szerinti tagállamot azonosító háromjegyű alfanumerikus kódot és azt követően három számjegyet kell tartalmazniuk. Az egyedi ketrecszámok állandóak és nem vihetők át egyik ketrecről a másikra.

(4)   Az a tagállam, amelyhez az (1) bekezdés alapján az áthelyezési értesítést küldték minden egyes áthelyezési művelethez engedélyszámot rendel, amelyet közöl a halászhajó parancsnokával vagy adott esetben a csapda vagy a halgazdaság üzemeltetőjével. Az engedélyszám a tagállam hárombetűs kódjából, az évet jelölő négy számból, valamint az engedély megadását (AUT) vagy megtagadását (NEG) jelölő három betűből áll, amelyeket sorszámok követnek.

(5)   Az (1) bekezdésben említett tagállam az előzetes áthelyezési nyilatkozat benyújtását követő 48 órán belül engedélyezi az áthelyezést, vagy megtagadja annak engedélyezését. Az áthelyezési művelet előzetes engedély kiadásának hiányában nem kezdhető meg.

(6)   Az áthelyezési engedély nincs hatással a ketrecbehelyezési művelet későbbi megerősítésére.

41. cikk

Az áthelyezésre vonatkozó engedély megtagadása és a kékúszójú tonhal visszaengedése

(1)   Az a tagállam, amelyhez a 40. cikk (1) bekezdése alapján az előzetes áthelyezési értesítést küldték megtagadja az áthelyezést, ha az előzetes áthelyezési nyilatkozat beérkezésekor úgy ítéli meg, hogy:

| a) | a fogóhajó vagy csapda, amely a bejelentés szerint a halat fogta, nem rendelkezett elegendő kvótával; |
| --- | --- |

a)

a fogóhajó vagy csapda, amely a bejelentés szerint a halat fogta, nem rendelkezett elegendő kvótával;

| b) | a fogóhajó vagy csapda nem megfelelő módon jelentette be a halmennyiséget, vagy nem volt jogosult annak ketrecbe helyezésére; |
| --- | --- |

b)

a fogóhajó vagy csapda nem megfelelő módon jelentette be a halmennyiséget, vagy nem volt jogosult annak ketrecbe helyezésére;

| c) | a fogóhajó, amely a bejelentés szerint a halat fogta, nem rendelkezett a kékúszójú tonhal halászatára vonatkozó, a 27. cikkel összhangban kiadott érvényes engedéllyel; vagy |
| --- | --- |

c)

a fogóhajó, amely a bejelentés szerint a halat fogta, nem rendelkezett a kékúszójú tonhal halászatára vonatkozó, a 27. cikkel összhangban kiadott érvényes engedéllyel; vagy

| d) | a bejelentés szerint az áthelyezett halat fogadó vonóhajó nem szerepel az ICCAT-nak a 26. cikkben említett, egyéb halászhajókra vonatkozó nyilvántartásában, vagy nincs felszerelve teljesen működőképes VMS rendszerrel vagy azzal egyenértékű nyomkövető berendezéssel. |
| --- | --- |

d)

a bejelentés szerint az áthelyezett halat fogadó vonóhajó nem szerepel az ICCAT-nak a 26. cikkben említett, egyéb halászhajókra vonatkozó nyilvántartásában, vagy nincs felszerelve teljesen működőképes VMS rendszerrel vagy azzal egyenértékű nyomkövető berendezéssel.

(2)   Amennyiben az a tagállam, amelyhez a 40. cikk (1) bekezdése alapján az áthelyezési értesítést küldték megtagadja az áthelyezést, haladéktalanul visszaengedési utasítást ad ki a fogó- vagy a vontatóhajó parancsnokának, illetve adott esetben a csapda vagy a halgazdaság üzemeltetőjének, hogy tájékoztassa őket az áthelyezés megtagadásáról, és a XII. melléklettel összhangban kötelezze őket a halak tengerbe való visszaengedésére.

(3)   A VMS-nek a halgazdaságba történő szállítás során bekövetkező műszaki meghibásodása esetén a vontatóhajót egy másik, teljesen működőképes VMS-sel felszerelt vontatóhajóval kell felváltani, vagy a hajón a lehető leghamarabb, de legkésőbb a műszaki meghibásodás után 72 órán belül új, működő VMS-t kell telepíteni vagy használni. Ez a 72 órás határidő kivételesen meghosszabbítható vis maior vagy bizonyított működési korlátok esetén. A műszaki hibáról haladéktalanul értesíteni kell a Bizottságot, amely tájékoztatja az ICCAT titkárságát. A hajóparancsnok vagy annak képviselője a műszaki hiba észlelésétől annak orvoslásáig négyóránként megfelelő távközlési eszközökkel tájékoztatja a lobogó szerinti tagállam ellenőrző hatóságait a halászhajó naprakész földrajzi koordinátáiról.

42. cikk

ICCAT áthelyezési nyilatkozat

(1)   A fogó- vagy vontatóhajók parancsnokai, illetve a halgazdaság vagy a csapda üzemeltetője az áthelyezési művelet végén a VI. mellékletben meghatározott formátumnak megfelelően kitölti és továbbítja a felelős tagállamnak az ITD-t.

(2)   Az ITD nyomtatványokat az áthelyezési művelet kiindulási pontja szerinti, a halászhajóért, halgazdaságért vagy csapdáért felelős tagállam hatóságai megszámozzák. A ITD nyomtatványok számának tartalmaznia kell a tagállam hárombetűs kódját, amelyet az évet jelölő négy számjegy, egy háromjegyű sorszám és a hárombetűs „ITD” jelzés követ (MS-20**/xxx/ITD).

(3)   Az eredeti ITD-nek kísérnie kell a halszállítmány áthelyezését. A fogóhajónak, illetve a csapdának és a vontatóhajóknak meg kell őrizniük a nyilatkozat egy példányát.

(4)   Az áthelyezési műveletet végző hajók parancsnokai a II. melléklettel összhangban kötelesek jelentést készíteni tevékenységeikről.

(5)   Az elpusztult halakkal kapcsolatos információkat a XIII. mellékletben meghatározott eljárásoknak megfelelően kell nyilvántartani.

43. cikk

Videokamerás felügyelet

(1)   A fogó- vagy vontatóhajók parancsnoka, illetve a halgazdaság vagy csapda üzemeltetője – az áthelyezett halak egyedszámának ellenőrzése érdekében – gondoskodik az áthelyezés víz alatti, videokamera segítségével történő felügyeletéről. A videofelvételt a X. mellékletben meghatározott minimumelőírások és eljárások szerint kell elkészíteni.

(2)   Amennyiben az SCRS felkéri a Bizottságot, hogy bocsássa rendelkezésre a videofelvételek másolatait, a tagállamok ezeket a másolatokat a Bizottság rendelkezésére bocsátják, amely továbbítja azokat az SCRS-nek.

44. cikk

Az ICCAT regionális megfigyelői általi ellenőrzés, valamint a vizsgálatok lefolytatása

(1)   Az ICCAT-nak a fogóhajó és a csapda fedélzetén tartózkodó, a 39. cikkben és a VIII. mellékletben említett regionális megfigyelői:

| a) | nyilvántartásba veszik az elvégzett áthelyezési műveleteket és azokról jelentést tesznek; |
| --- | --- |

a)

nyilvántartásba veszik az elvégzett áthelyezési műveleteket és azokról jelentést tesznek;

| b) | megfigyelik és megbecsülik az áthelyezett fogásokat; és |
| --- | --- |

b)

megfigyelik és megbecsülik az áthelyezett fogásokat; és

| c) | ellenőrzik a 40. cikkben említett előzetes áthelyezési engedélyben és a 42. cikkben említett ITD-ben szereplő bejegyzéseket. |
| --- | --- |

c)

ellenőrzik a 40. cikkben említett előzetes áthelyezési engedélyben és a 42. cikkben említett ITD-ben szereplő bejegyzéseket.

(2)   Amennyiben akár a regionális megfigyelőnek, az illetékes ellenőrző hatóságoknak vagy a fogó- vagy vontatóhajó parancsnokának, akár a csapda vagy a halgazdaság üzemeltetőjének a becslése a kékúszójú tonhal egyedszáma tekintetében több mint 10 %-kal eltér egymástól, a felelős tagállam vizsgálatot indít. Az ilyen vizsgálatot a halgazdaságban történő ketrecbe helyezés időpontja előtt, de mindenképpen a vizsgálat megindításától számított 96 órán belül be kell fejezni, kivéve a vis maior eseteit. A vizsgálat eredményéig ketrecbe helyezés nem engedélyezhető, és az erre vonatkozó szakasz a BCD-ben nem hitelesíthető.

(3)   Abban az esetben azonban, ha a videofelvétel minősége nem megfelelő vagy nem eléggé tisztán kivehető az áthelyezett mennyiség becsléséhez, a hajó parancsnoka, illetve a csapda vagy a halgazdaság üzemeltetője a felelős tagállam hatóságaitól kérheti egy másik áthelyezési művelet engedélyezését és az arról készült videofelvételnek a regionális ICCAT-megfigyelő részére történő átadását. Amennyiben az áthelyezés ezen önkéntes alapú ellenőrzése nem jár kielégítő eredménnyel, a felelős tagállam vizsgálatot indít. Ha a vizsgálatot követően megerősítést nyer, hogy a videofelvétel minősége nem megfelelő vagy nem eléggé tisztán kivehető az áthelyezett mennyiség becsléséhez, a felelős tagállam ellenőrző hatóságai újabb ellenőrzési célú áthelyezési műveletet rendelnek el, és a megfelelő videofelvételt átadják a regionális ICCAT-megfigyelőnek. Az új áthelyezéseket ellenőrzési célú áthelyezésekként kell végrehajtani mindaddig, amíg a videofelvétel minősége lehetővé nem teszi az áthelyezett mennyiségek becslését.

(4)   Az ellenőrök által végzett ellenőrzések sérelme nélkül a regionális ICCAT-megfigyelők csak abban az esetben írhatják alá az ITD-t, ha megfigyeléseik összhangban vannak az ICCAT állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseivel, és az ITD-ben szereplő információk összhangban állnak a megfigyeléseikkel, valamint az tartalmaz egy, az (1), a (2) és a (3) bekezdéssel összhangban megfelelő videofelvételt. Az ICCAT-megfigyelők azt is ellenőrzik, hogy az ITD-t elküldték-e a vontatóhajó parancsnokának, illetve a halgazdaság üzemeltetőjének vagy adott esetben a csapda képviselőjének. Ha az ICCAT-megfigyelők nem értenek egyet az ITD-vel, akkor jelzik a jelenlétüket az ITD-ken és a BCD-ken, valamint az egyet nem értés okait, külön megemlítve a be nem tartott szabály(oka)t vagy eljárás(oka)t.

(5)   A fogó- vagy vontatóhajók parancsnokai, illetve a halgazdaság vagy csapda üzemeltetői az áthelyezési művelet végén a VI. mellékletben meghatározott formátumnak megfelelően kitöltik és továbbítják a felelős tagállamnak az ITD-t. A tagállamok továbbítják az ITD-t a Bizottságnak.

45. cikk

Végrehajtási jogi aktusok

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az e szakasz alkalmazására vonatkozó operatív eljárások meghatározása céljából. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 68. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

7. szakasz

Ketrecbehelyezési műveletek

46. cikk

Ketrecbe helyezésre vonatkozó engedély és annak esetleges megtagadása

(1)   A ketrecbehelyezési műveletek megkezdése előtt a halgazdasági létesítmények 0,5 tengeri mérföldes körzetében szállítóketrecet a fenékhez rögzíteni tilos. E célból a 15. cikkben említett tenyésztésszervezési tervekben meg kell adni annak a sokszögnek a földrajzi koordinátáit, amelyen belül a halgazdaság elhelyezkedik.

(2)   A halgazdaságért felelős tagállam minden ketrecbehelyezési művelet előtt a ketrecbe helyezendő kékúszójú tonhalat kifogó fogóhajóért vagy csapdáért felelős tagállam vagy szerződő fél jóváhagyását kéri a ketrecbe helyezéshez.

(3)   A fogóhajóért vagy csapdáért felelős tagállam illetékes hatósága elutasítja a ketrecbe helyezés jóváhagyását, ha úgy ítéli meg, hogy:

| a) | a fogóhajó vagy a halat elfogó csapda nem rendelkezett elegendő, kékúszójú tonhalra vonatkozó uniós kvótával; |
| --- | --- |

a)

a fogóhajó vagy a halat elfogó csapda nem rendelkezett elegendő, kékúszójú tonhalra vonatkozó uniós kvótával;

| b) | a fogóhajó vagy a csapda nem megfelelő módon jelentette be a halak mennyiségét; vagy |
| --- | --- |

b)

a fogóhajó vagy a csapda nem megfelelő módon jelentette be a halak mennyiségét; vagy

| c) | a halfogást bejelentő fogóhajó vagy csapda nem rendelkezik a kékúszójú tonhal halászatára vonatkozó, a 27. cikkel összhangban kiadott érvényes engedéllyel. |
| --- | --- |

c)

a halfogást bejelentő fogóhajó vagy csapda nem rendelkezik a kékúszójú tonhal halászatára vonatkozó, a 27. cikkel összhangban kiadott érvényes engedéllyel.

(4)   Ha a fogóhajóért vagy csapdáért felelős tagállam elutasítja a ketrecbe helyezés jóváhagyását, akkor:

| a) | tájékoztatja a halgazdaságért felelős tagállam vagy szerződő fél illetékes hatóságát; és |
| --- | --- |

a)

tájékoztatja a halgazdaságért felelős tagállam vagy szerződő fél illetékes hatóságát; és

| b) | felkéri az illetékes hatóságot, hogy foglalja le a fogásokat, és a halakat engedje vissza a tengerbe. |
| --- | --- |

b)

felkéri az illetékes hatóságot, hogy foglalja le a fogásokat, és a halakat engedje vissza a tengerbe.

(5)   A ketrecbe helyezés nem kezdődhet meg a fogóhajóért vagy csapdáért felelős tagállam vagy szerződő fél által, vagy – amennyiben erről a fogóhajóért vagy csapdáért felelős tagállam vagy szerződő fél hatóságaival megállapodtak – a halgazdaságért felelős tagállam által a kérelem benyújtásától számított egy munkanapon belül kiadott jóváhagyás nélkül. Amennyiben egy munkanapon belül nem érkezik válasz a fogóhajóért vagy csapdáért felelős tagállam vagy szerződő fél hatóságaitól, a ketrecbe helyezést a halgazdaságért felelős tagállam illetékes hatóságai engedélyezhetik.

(6)   A halakat minden év augusztus 22-e előtt ketrecbe kell helyezni, kivéve, ha a halgazdaságért felelős tagállam vagy szerződő fél illetékes hatóságai ennek elmulasztását alaposan megindokolják, beleértve a vis maiort is, és az indokolást a ketrecbehelyezési jelentés benyújtásakor csatolják. A halakat semmilyen esetben sem lehet ketrecbe helyezni az adott év szeptember 7-e után.

47. cikk

A kékúszójú tonhal fogásainak dokumentálása

(1)   A halgazdaságokért felelős tagállamoknak tilos az olyan kékúszójútonhal-fogások ketrecbe helyezése, amelyet nem kísérnek az ICCAT által a 640/2010/EU rendelet szerinti fogási dokumentációs program keretében megkövetelt dokumentumok. A dokumentációnak pontosnak és teljeskörűnek kell lennie, és azt a fogóhajókért vagy csapdákért felelős tagállamnak vagy szerződő félnek hitelesítenie kell.

(2)   A tagállamok nem helyezhetnek el kékúszójú tonhalat olyan halgazdaságban, amelyet a tagállam vagy a szerződő fél nem engedélyezett, illetve amely nem szerepel a tenyésztő létesítményekre vonatkozó ICCAT-nyilvántartásban.

(3)   A halgazdaságokért felelős tagállamok biztosítják, hogy a kékúszójútonhal-fogások külön ketrecekben vagy ketreccsoportokban kerüljenek elhelyezésre, a lobogó szerinti tagállam vagy származás szerinti szerződő fél alapján elkülönítve egymástól. Ettől eltérve, amennyiben a kékúszójú tonhal kifogására különböző tagállamok közös halászati művelete keretében kerül sor, a halgazdaságokért felelős tagállamok biztosítják, hogy a kékúszójú tonhal külön ketrecekben vagy ketreccsoportokban kerüljön elhelyezésre, a közös halászati műveletek és a fogás éve alapján elkülönítve.

48. cikk

Ellenőrző vizsgálatok

A halgazdaságokért felelős tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket a halgazdaságokban végzett valamennyi ketrecbehelyezési művelet ellenőrző vizsgálatának biztosítására.

49. cikk

Videokamerás felügyelet

A halgazdaságokét felelős tagállamok gondoskodnak arról, hogy ellenőrző hatóságaik víz alatti videokamera segítségével felügyeljék a ketrecbehelyezési műveleteket. Minden egyes ketrecbehelyezési műveletről a X. mellékletben megállapított eljárásoknak megfelelő videofelvételt kell készíteni.

50. cikk

Vizsgálat indítása és lefolytatása

Amennyiben a regionális ICCAT-megfigyelőnek, az illetékes tagállami ellenőrző hatóságnak és/vagy a csapda üzemeltetőjének a becslése az egyedszám tekintetében több mint 10 %-kal eltér egymástól, a halgazdaságért felelős tagállam a fogóhajóért és/vagy a csapdáért felelős tagállam vagy szerződő fél együttműködésével vizsgálatot indít. A vizsgálatot végző tagállam felhasználhat egyéb rendelkezésére álló információkat is, beleértve az 51. cikkben említett ketrecbehelyezési programok eredményeit is.

51. cikk

A ketrecbe helyezendő kékúszójú tonhalak egyedszámának és tömegének becslésére vonatkozó intézkedések és programok

(1)   A halak egyedszámának és tömegének becslése érdekében a tagállamok biztosítják, hogy a sztereoszkopikus kamerarendszereket vagy a pontosság és becslési finomság azonos szintjét biztosító alternatív módszereket alkalmazó program a ketrecbehelyezési műveletek 100 %-át lefedje.

(2)   E programot a XI. mellékletben meghatározott eljárásoknak megfelelően kell végrehajtani. Alternatív módszerek csak akkor alkalmazhatók, ha azokat az ICCAT éves ülésén jóváhagyta.

(3)   A halgazdaságért felelős tagállamok közlik a program eredményeit a fogóhajókért felelős tagállammal vagy szerződő féllel, valamint azzal a szervezettel, amely a regionális megfigyelői programot az ICCAT megbízásából működteti.

(4)   Amennyiben egyetlen fogási művelet esetében a program eredményei azt mutatják, hogy a ketrecbe helyezett kékúszójútonhal-egyedek száma több mint 10 %-kal eltér a bejelentett kifogott és/vagy áthelyezett mennyiségektől, a fogóhajóért vagy csapdáért felelős tagállam vizsgálatot indít a kékúszójú tonhalra vonatkozó nemzeti kvótából a (9) bekezdéssel összhangban levonandó pontos fogási tömeg meghatározása érdekében.

(5)   Amikor a fogóhajóért vagy csapdáért felelős tagállam vagy szerződő fél vizsgálatot indít, a halgazdaságért felelős tagállam teljes mértékben együttműködik, és a vizsgálatot végző tagállam vagy szerződő fél rendelkezésre bocsátja az összes kért kiegészítő információt – beleértve az érintett videofelvétel elemzésének eredményeit – és haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot.

(6)   A tagállamok illetékes hatóságai – beleértve azokat is, amelyek hajói részt vettek a halak szállításában – aktívan együttműködnek, többek között a rendelkezésükre álló valamennyi információ és dokumentáció megosztása révén.

(7)   A fogóhajóért vagy csapdáért felelős tagállam illetékes hatósága a ketrecbe helyezés eredményeinek a halgazdaságért felelős tagállam illetékes hatósága általi közlésétől számított egy hónapon belül lezárja a vizsgálatot.

(8)   Az érintett hajó vagy csapda által bejelentett kékúszójú tonhalak száma és a fogóhajóért vagy a csapdáért felelős tagállam illetékes hatósága által a vizsgálat eredményeként meghatározott szám közötti, 10 %-nál nagyobb különbség potenciálisan az érintett hajó vagy csapda meg nem felelésének minősül.

(9)   Amennyiben egy vizsgálat megállapítja, hogy hiányoznak a kékúszójú tonhal egyes egyedei, a hiányzó halak tömegét le kell vonni a fogóhajóért vagy csapdáért felelős tagállam kvótájából, úgy, hogy a halgazdaságért felelős tagállam illetékes hatósága által közölt, a ketrecbe helyezéskor mért átlagos egyéni tömeget a fogáshoz tartozó kékúszójú tonhalak számára kell alkalmazni, amelyet a halászhajóért vagy a csapdáért felelős tagállam illetékes hatósága a vizsgálat keretében az első áthelyezés videofelvételének elemzése alapján határoz meg.

(10)   A (9) bekezdéstől eltérve, a halak rendeltetési helye szerinti halgazdaságba történő szállításában részt vevő halászhajóért felelős tagállam vagy szerződő fél illetékes hatóságaival folytatott konzultációt követően, a fogóhajóért vagy a csapdáért felelős tagállam illetékes hatóságai és a Bizottság úgy határozhatnak, hogy nem vonják le a nemzeti kvótából azt a halmennyiséget, amely a vizsgálat során elveszettnek minősült, amennyiben a veszteségeket a piaci szereplő megfelelően vis maiorként dokumentálta, továbbá a vonatkozó információkat az eseményt követően haladéktalanul közölték a piaci szereplőért felelős tagállam illetékes hatóságával és a Bizottsággal, és a veszteségek nem eredményeztek ismert mortalitást.

(11)   A fogóhajóért vagy csapdáért felelős tagállam a XII. mellékletben megállapított eljárásokkal összhangban elrendeli a visszaengedést a ketrecbe helyezett azon mennyiségek tekintetében, amelyek meghaladják a kifogott és áthelyezett halak bejelentett mennyiségeit, amennyiben:

| a) | egyetlen ketrecbehelyezési művelet vagy egyazon közös halászati művelethez kapcsolódó valamennyi ketrecbehelyezési művelet esetében a (4) bekezdésben említett vizsgálat a program eredményeinek közlésétől számított 10 munkanapon belül nem fejeződik be; vagy |
| --- | --- |

a)

egyetlen ketrecbehelyezési művelet vagy egyazon közös halászati művelethez kapcsolódó valamennyi ketrecbehelyezési művelet esetében a (4) bekezdésben említett vizsgálat a program eredményeinek közlésétől számított 10 munkanapon belül nem fejeződik be; vagy

| b) | a vizsgálat eredménye azt mutatja, hogy a kékúszójú tonhalak egyedszáma és/vagy átlagos tömege meghaladja a kifogott és áthelyezett kékúszójú tonhalak bejelentett egyedszámát és/vagy átlagos tömegét; |
| --- | --- |

b)

a vizsgálat eredménye azt mutatja, hogy a kékúszójú tonhalak egyedszáma és/vagy átlagos tömege meghaladja a kifogott és áthelyezett kékúszójú tonhalak bejelentett egyedszámát és/vagy átlagos tömegét;

A többlet visszaengedését az ellenőrző hatóságok jelenlétében kell elvégezni.

(12)   A program eredményeit fel kell használni az arról történő döntéshez, hogy szükséges-e a visszaengedés, a ketrecbehelyezési nyilatkozatokat és a BCD vonatkozó szakaszait pedig ennek megfelelően kell kitölteni. A halak visszaengedésének elrendelése esetén a halgazdaság üzemeltetője kérelmezi, hogy a visszaengedés megfigyelése céljából legyen jelen valamely nemzeti ellenőrző hatóság és egy regionális ICCAT-megfigyelő.

(13)   A program eredményeit a tagállamok minden év szeptember 1-jéig benyújtják a Bizottságnak. A ketrecbe helyezés során előforduló vis maior esetén a tagállamok minden év szeptember 12. előtt benyújtják az említett eredményeket. A Bizottság ezeket az információkat minden év szeptember 15-éig továbbítja értékelésre az SCRS-nek.

(14)   Élő kékúszójú tonhalak a halgazdaságért felelős tagállam vagy szerződő fél ellenőrző hatóságainak engedélye nélkül és jelenléte hiányában nem helyezhetők át egyik tenyésztőketrecből egy másik tenyésztőketrecbe. Az egyedszám ellenőrzése érdekében minden egyes áthelyezést nyilvántartásba kell venni. A nemzeti ellenőrző hatóságok nyomon követik ezeket az áthelyezéseket, és biztosítják, hogy minden halgazdaságok közötti áthelyezés rögzítésre kerüljön az e-BCD rendszerben.

52. cikk

Ketrecbehelyezési nyilatkozat és ketrecbehelyezési jelentés

(1)   A halgazdaság üzemeltetője az egyes ketrecbehelyezési műveletek befejezését követő 72 órán belül benyújtja illetékes hatóságának a XIV. mellékletben előírt ketrecbehelyezési nyilatkozatot.

(2)   Az (1) bekezdésben említett ketrecbehelyezési nyilatkozaton kívül a halgazdaságért felelős tagállam a ketrecbehelyezési művelet befejezését követő egy héten belül a XI. melléklet B. szakaszában meghatározott elemeket tartalmazó ketrecbehelyezési jelentést nyújt be annak a tagállamnak vagy szerződő félnek, amelynek hajói vagy csapdái a kékúszójú tonhalat kifogták, valamint a Bizottságnak. A Bizottság ezt az információt továbbítja az ICCAT titkárságának.

(3)   A (2) bekezdés alkalmazásában a ketrecbehelyezési művelet csak akkor minősül lezártnak, ha a megindított vizsgálatok és az előírt visszaengedési műveletek lezárultak.

53. cikk

Halgazdaságok közötti áthelyezések és szúrópróbaszerű ellenőrzések

(1)   A halgazdaságért felelős tagállam nyomonkövetési rendszert vezet be, amely magában foglalja a belső áthelyezések videofelvételen való rögzítését is.

(2)   A halgazdaságért felelős tagállam ellenőrző hatóságai kockázatelemzés alapján szúrópróbaszerűen ellenőrzik a tenyésztőketrecekben tartott kékúszójú tonhalakat az adott évi ketrecbehelyezési műveletek befejezése és a következő évi első ketrecbe helyezés időpontja között.

(3)   A (2) bekezdés alkalmazásában a halgazdaságért felelős tagállam meghatározza az ellenőrizendő halak minimális százalékos arányát. Ezt a százalékos arányt a 14. cikkben említett éves ellenőrző vizsgálati tervben kell meghatározni. Minden tagállam közli a Bizottsággal az évente elvégzett szúrópróbaszerű ellenőrzések eredményeit. A Bizottság ezeket az eredményeket a megfelelő kvóta időszakát követő év áprilisában továbbítja az ICCAT titkárságának.

54. cikk

A videofelvételekhez való hozzáférés és a rájuk vonatkozó követelmények

(1)   A halgazdaságért felelős tagállam gondoskodik arról, hogy a 49. és az 51. cikkben említett videofelvételeket kérésre a nemzeti ellenőrök, valamint a regionális és ICCAT-ellenőrök, továbbá a nemzeti és az ICCAT-megfigyelők rendelkezésére bocsássák.

(2)   A halgazdaságért felelős tagállam meghozza az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy elkerülhető legyen az eredeti videofelvételek kicserélése, szerkesztése és manipulálása.

55. cikk

Éves ketrecbehelyezési jelentés

Az 52. cikk szerinti ketrecbehelyezési nyilatkozat és jelentés benyújtására vonatkozó kötelezettség hatálya alá eső tagállamok minden év július 31-ig benyújtják a Bizottságnak az előző évre vonatkozó ketrecbehelyezési jelentést. A Bizottság ezeket az információkat minden év augusztus 31. előtt továbbítja az ICCAT titkárságának. A jelentésnek az alábbi információkat kell tartalmaznia:

| a) | a ketrecben tartott kékúszójú tonhalak teljes mennyisége halgazdaságonként, beleértve a halászhajókról és csapdákból az egyes halgazdaságok ketreceibe történő szállítás során bekövetkezett egyedszám- és tömegveszteséget is; |
| --- | --- |

a)

a ketrecben tartott kékúszójú tonhalak teljes mennyisége halgazdaságonként, beleértve a halászhajókról és csapdákból az egyes halgazdaságok ketreceibe történő szállítás során bekövetkezett egyedszám- és tömegveszteséget is;

| b) | a kékúszójú tonhalat tenyésztés céljából halászó, szolgáltató vagy szállító hajók (a hajó neve, lobogója, engedélyszáma, a halászeszköz típusa) és csapdák jegyzéke; |
| --- | --- |

b)

a kékúszójú tonhalat tenyésztés céljából halászó, szolgáltató vagy szállító hajók (a hajó neve, lobogója, engedélyszáma, a halászeszköz típusa) és csapdák jegyzéke;

| c) | az állományfelmérési célú statisztikák pontosítása érdekében a kifogott kékúszójú tonhalak méret szerinti egyedszámának becslésére szolgáló mintavételi program eredményei, valamint a fogás dátuma, időpontja és területe, továbbá az alkalmazott halászati módszer
  A mintavételi program előírja, hogy a ketrecekben a méret (hosszúság vagy tömeg) szerinti mintavételt 100 tonna élőhalmennyiségenként egy (100 egyedből álló) mintán vagy a ketrecbe helyezett halak teljes számának 10 %-án kell elvégezni. A méret szerinti mintákat az ICCAT adat- és információszolgáltatási útmutatója szerint a halgazdaságban történő lehalászás során, és a szállítás során elpusztult halakból kell gyűjteni. Az egy évnél hosszabb ideig tenyésztett halak esetében egyéb mintavételi módszertanokat kell meghatározni. A mintavételt bármely lehalászás idején az összes ketrecre kiterjedően el kell végezni; |
| --- | --- |

c)

az állományfelmérési célú statisztikák pontosítása érdekében a kifogott kékúszójú tonhalak méret szerinti egyedszámának becslésére szolgáló mintavételi program eredményei, valamint a fogás dátuma, időpontja és területe, továbbá az alkalmazott halászati módszer

A mintavételi program előírja, hogy a ketrecekben a méret (hosszúság vagy tömeg) szerinti mintavételt 100 tonna élőhalmennyiségenként egy (100 egyedből álló) mintán vagy a ketrecbe helyezett halak teljes számának 10 %-án kell elvégezni. A méret szerinti mintákat az ICCAT adat- és információszolgáltatási útmutatója szerint a halgazdaságban történő lehalászás során, és a szállítás során elpusztult halakból kell gyűjteni. Az egy évnél hosszabb ideig tenyésztett halak esetében egyéb mintavételi módszertanokat kell meghatározni. A mintavételt bármely lehalászás idején az összes ketrecre kiterjedően el kell végezni;

| d) | a ketrecbe helyezett kékúszójú tonhalak mennyisége, valamint a fogságban élő kékúszójú tonhalak növekedésére és mortalitására, továbbá a tonnában kifejezett eladott mennyiségre vonatkozó becslés. Az említett adatokat halgazdaságonként kell megadni; |
| --- | --- |

d)

a ketrecbe helyezett kékúszójú tonhalak mennyisége, valamint a fogságban élő kékúszójú tonhalak növekedésére és mortalitására, továbbá a tonnában kifejezett eladott mennyiségre vonatkozó becslés. Az említett adatokat halgazdaságonként kell megadni;

| e) | az előző évben ketrecbe helyezett kékúszójú tonhalak mennyisége, és |
| --- | --- |

e)

az előző évben ketrecbe helyezett kékúszójú tonhalak mennyisége, és

| f) | az előző évben forgalmazott mennyiségek, származás szerinti bontásban. |
| --- | --- |

f)

az előző évben forgalmazott mennyiségek, származás szerinti bontásban.

56. cikk

Végrehajtási jogi aktusok

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az e szakaszban megállapított rendelkezések alkalmazására vonatkozó eljárások meghatározása céljából. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 68. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

8. szakasz

Nyomon követés és felügyelet

57. cikk

Műholdas hajómegfigyelési rendszer

(1)   Az 1224/2009/EK rendelet 9. cikkének (5) bekezdésétől eltérve, a lobogó szerinti tagállamok a XV. melléklettel összhangban a legalább 12 méter teljes hosszúságú halászhajóik tekintetében VMS-t vezetnek be.

(2)   A 26. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett hajójegyzékben szereplő, 15 méternél nagyobb teljes hosszúságú halászhajóknak engedélyezési időszakuk kezdete előtt legalább 5 nappal el kell kezdeniük megküldeni VMS-adataikat az ICCAT-nak és az adatküldést a halászati engedélyezési időszakuk vége után legalább 5 napig folytatniuk kell, kivéve, ha a Bizottsághoz ezt megelőzően arra vonatkozó kérelmet küldtek, hogy a hajót töröljék az ICCAT hajónyilvántartásából.

(3)   Ellenőrzés céljából a parancsnok vagy annak képviselője gondoskodik arról, hogy a VMS-adatoknak a kékúszójú tonhal aktív halászatára engedéllyel rendelkező fogóhajók általi megküldése nem szakad meg a hajók kikötői tartózkodásának ideje alatt, kivéve, ha létezik egy kikötői be- és kijelentkezési rendszer.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a lobogójuk alatt közlekedő halászhajóktól kapott VMS-üzeneteket halászati felügyelő központjaik valós időben és https adatátviteli formátumban továbbítsák a Bizottságnak és az általa kijelölt szervnek. A Bizottság ezeket az üzeneteket továbbítja az ICCAT titkárságának.

(5)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy:

| a) | a lobogójuk alatt közlekedő halászhajóktól kapott VMS-üzeneteket legalább kétóránként továbbítsák a Bizottságnak; |
| --- | --- |

a)

a lobogójuk alatt közlekedő halászhajóktól kapott VMS-üzeneteket legalább kétóránként továbbítsák a Bizottságnak;

| b) | a VMS műszaki hibája esetén a lobogójuk alatt közlekedő halászhajóktól a 404/2011/EU végrehajtási rendelet 25. cikkének (1) bekezdése értelmében alternatív eszközök útján kapott üzeneteket azoknak a halászati felügyelő központjaikba való beérkezéstől számított 24 órán belül továbbítsák a Bizottságnak; |
| --- | --- |

b)

a VMS műszaki hibája esetén a lobogójuk alatt közlekedő halászhajóktól a 404/2011/EU végrehajtási rendelet 25. cikkének (1) bekezdése értelmében alternatív eszközök útján kapott üzeneteket azoknak a halászati felügyelő központjaikba való beérkezéstől számított 24 órán belül továbbítsák a Bizottságnak;

| c) | a Bizottságnak továbbított üzenetek (egyedi azonosítókkal történő) számozása az üzenetek többszörös elküldésének elkerülése érdekében folyamatos legyen; |
| --- | --- |

c)

a Bizottságnak továbbított üzenetek (egyedi azonosítókkal történő) számozása az üzenetek többszörös elküldésének elkerülése érdekében folyamatos legyen;

| d) | a Bizottságnak továbbított üzenetek eleget tegyenek a 404/2011/EU végrehajtási rendelet 24. cikkének (3) bekezdésében foglaltaknak. |
| --- | --- |

d)

a Bizottságnak továbbított üzenetek eleget tegyenek a 404/2011/EU végrehajtási rendelet 24. cikkének (3) bekezdésében foglaltaknak.

(6)   Minden tagállam biztosítja az ellenőrhajóik rendelkezésére bocsátott valamennyi üzenet bizalmas kezelését, és azok kizárólagosan tengeren végzett ellenőrző vizsgálatok céljára történő felhasználását.

9. szakasz

Ellenőrző vizsgálat és jogérvényesítés

58. cikk

Az ICCAT közös nemzetközi ellenőrzési rendszere

(1)   A közös nemzetközi ellenőrző vizsgálati tevékenységeket az ICCAT-nak a nemzeti joghatóságon kívül eső vizek nemzetközi ellenőrzésére vonatkozó, az e rendelet IX. mellékletében meghatározott közös nemzetközi ellenőrzési rendszerével (a továbbiakban: ICCAT-rendszer) összhangban kell elvégezni.

(2)   Azok a tagállamok, amelyek halászhajói engedéllyel rendelkeznek a kékúszójú tonhal kifogására, ellenőröket jelölnek ki, és az ICCAT-rendszer keretében ellenőrző vizsgálatokat folytatnak a tengeren.

(3)   Ha valamely tagállam az egyezmény hatálya alá tartozó területen bármikor több mint 15, a lobogója alatt közlekedő halászhajóval halászik kékúszójú tonhalra, az érintett tagállam egészen addig, amíg a hajók ott tartózkodnak, tengeri ellenőrzés és ellenőrző vizsgálat céljából, kockázatértékelés alapján ellenőrhajót működtet az egyezmény hatálya alá tartozó területen. Ezt a kötelezettséget akkor is teljesítettnek kell tekinteni, ha a tagállamok az ellenőrhajó üzemeltetése céljából együttműködnek, vagy ha az egyezmény hatálya alá tartozó területen uniós ellenőrhajó tevékenykedik.

(4)   A Bizottság vagy egy általa kijelölt szerv az ICCAT-rendszer keretében uniós ellenőröket jelölhet ki.

(5)   A (3) bekezdés alkalmazásában a Bizottság vagy egy általa kijelölt szerv összehangolja az Unió felügyeleti és ellenőrző vizsgálati tevékenységeit. A Bizottság az érintett tagállamokkal együttműködve olyan közös ellenőrző vizsgálati programokat dolgozhat ki, amelyek lehetővé teszik, hogy az Unió teljesítse az ICCAT-rendszer keretében vállalt kötelezettségeit. Azok a tagállamok, amelyek halászhajói kékúszójú tonhalra halásznak, meghozzák az e programok végrehajtásának elősegítéséhez szükséges intézkedéseket, különösen a szükséges emberi és anyagi erőforrások, valamint azok igénybevételének időszakai és földrajzi területei tekintetében.

(6)   A tagállamok minden év április 1-jéig értesítik a Bizottságot azon ellenőrök és ellenőrhajók nevéről, akiket, illetve amelyeket az év során az ICCAT-rendszerben való részvételre ki szándékoznak jelölni. Ezen információk felhasználásával a Bizottság a tagállamokkal együttműködve minden évben az Uniónak az ICCAT-rendszerben való részvételére vonatkozó tervet dolgoz ki, amelyet elküld az ICCAT titkárságának és a tagállamoknak.

59. cikk

Ellenőrző vizsgálat jogsértés esetén

A lobogó szerinti tagállam gondoskodik arról, hogy a lobogója alatt közlekedő halászhajó fizikai ellenőrző vizsgálataira saját kikötőiben és a saját felügyelete alatt kerüljön sor, vagy – ha a halászhajó nem a tagállam kikötőjében tartózkodik – azokat egy általa kijelölt ellenőr végezze, amennyiben a halászhajó:

| a) | nem teljesítette a 31. és a 32. cikkben meghatározott nyilvántartási és jelentéstételi követelményeket; vagy |
| --- | --- |

a)

nem teljesítette a 31. és a 32. cikkben meghatározott nyilvántartási és jelentéstételi követelményeket; vagy

| b) | megsértette e rendeletet, vagy az 1005/2008/EK rendelet 42. cikkében, vagy az 1224/2009/EK rendelet 90. cikkében említett súlyos jogsértést követett el. |
| --- | --- |

b)

megsértette e rendeletet, vagy az 1005/2008/EK rendelet 42. cikkében, vagy az 1224/2009/EK rendelet 90. cikkében említett súlyos jogsértést követett el.

60. cikk

Keresztellenőrzések

(1)   Az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkével összhangban minden tagállam ellenőrzi az ellenőrző vizsgálati és megfigyelői jelentések, a VMS-adatok és – adott esetben – az e-BCD-k, a halászhajói által vezetett hajónaplók, az áthelyezési és átrakási dokumentumok és a fogási dokumentumok információit és időben történő benyújtását.

(2)   A tagállamok keresztellenőrzéseket végeznek valamennyi kirakodási, átrakási vagy ketrecbehelyezési művelet vonatkozásában a halászhajók naplójába bejegyzett fajonkénti mennyiségek vagy az átrakási nyilatkozatban rögzített fajonkénti mennyiségek, valamint a kirakodási nyilatkozatban vagy a ketrecbehelyezési nyilatkozatban rögzített mennyiségek, és bármely egyéb érintett dokumentumban – többek között számlákon vagy értékesítési bizonylatokban – szereplő mennyiségek összevetésével.

10. szakasz

Jogérvényesítés

61. cikk

Jogérvényesítés

Az 1224/2009/EK rendelet 89–91. cikkének és különösen a tagállamok azon kötelezettségének sérelme nélkül, hogy megfelelő jogérvényesítési intézkedéseket hozzanak valamely halászhajóval kapcsolatban, a kékúszójútonhal-gazdaságért felelős tagállam megfelelő jogérvényesítési intézkedéseket hoz azon halgazdaság tekintetében, amelyre vonatkozóan a nemzeti joggal összhangban megállapítást nyert, hogy nem felel meg e rendelet 46–56. cikkének. Ezek az intézkedések – a vétség súlyosságától függően és a nemzeti jog vonatkozó rendelkezéseivel összhangban – magukban foglalhatják különösen az engedély felfüggesztését vagy visszavonását bírságok kiszabását, vagy ezek mindegyikét. A tagállamok az engedély felfüggesztéséről vagy visszavonásáról tájékoztatják a Bizottságot, amely a kékúszójútonhal-tenyésztő létesítményekre vonatkozó nyilvántartás módosítása céljából értesíti az ICCAT titkárságát.

VI. FEJEZET

Forgalmazás

62. cikk

A forgalmazással kapcsolatos intézkedések

(1)   Az 1224/2009/EK, az 1005/2008/EK és az 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) sérelme nélkül tilos az olyan kékúszójú tonhal uniós kereskedelme, kirakodása, behozatala, kivitele, ketrecben történő hizlalása vagy tenyésztése, újrakivitele és átrakása, amelyet nem kísér az e rendelet, valamint a kékúszójú tonhalra vonatkozó fogási dokumentációs programra vonatkozó ICCAT-szabályokat végrehajtó uniós jogi aktusok által előírt pontos, hiánytalan és hitelesített dokumentáció.

(2)   Tilos a kékúszójú tonhal uniós kereskedelme, behozatala, kirakodása, tenyésztési vagy hizlalási céllal történő ketrecbe helyezése, feldolgozása, kivitele, újrakivitele és átrakása, ha:

| a) | a kékúszójú tonhalat olyan halászhajóval vagy csapdával fogták, amelynek lobogó szerinti állama az ICCAT állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedései alapján nem rendelkezik kvótával vagy fogási korláttal a kékúszójú tonhal halászatára; vagy |
| --- | --- |

a)

a kékúszójú tonhalat olyan halászhajóval vagy csapdával fogták, amelynek lobogó szerinti állama az ICCAT állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedései alapján nem rendelkezik kvótával vagy fogási korláttal a kékúszójú tonhal halászatára; vagy

| b) | a kékúszójú tonhalat olyan fogóhajóval vagy csapdával fogták, amelynek egyéni kvótája vagy államának halászati lehetőségei a kifogás időpontjában ki voltak merítve. |
| --- | --- |

b)

a kékúszójú tonhalat olyan fogóhajóval vagy csapdával fogták, amelynek egyéni kvótája vagy államának halászati lehetőségei a kifogás időpontjában ki voltak merítve.

(3)   Az 1224/2009/EK, az 1005/2008/EK és az 1379/2013/EU rendelet sérelme nélkül, tilos minden olyan, hizlaló vagy tenyésztő gazdaságból származó kékúszójú tonhal uniós kereskedelme, behozatala, kirakodása, feldolgozása és kivitele, amely nem felel meg az (1) bekezdésben említett rendeleteknek.

VII. FEJEZET

Záró rendelkezések

63. cikk

Értékelés

A Bizottság kérésére a tagállamok haladéktalanul részletes jelentést nyújtanak be a Bizottságnak e rendelet általuk történő végrehajtásáról. A tagállamoktól kapott információk alapján a Bizottság az ICCAT által meghatározott határidőre részletes jelentést nyújt be az ICCAT titkárságának a 19-04. sz. ICCAT-ajánlás végrehajtásáról.

64. cikk

Finanszírozás

Az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) alkalmazásában ez a rendelet az 1380/2013/EU rendelet 9. cikke szerinti többéves tervnek minősül.

22

65. cikk

Bizalmas adatkezelés

Az e rendelet keretében gyűjtött és kicserélt adatokat az 1224/2009/EK rendelet 112. és 113. cikkében megállapított, a bizalmas adatkezelés tekintetében alkalmazandó szabályokkal összhangban kell kezelni.

66. cikk

Módosítási eljárás

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 67. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy az ICCAT által elfogadott, az Unióra és tagállamaira nézve kötelező intézkedésekkel való összhang megteremtése érdekében a következők tekintetében módosítsa ezt a rendeletet:

| a) | 8. cikk szerinti, a fel nem használt kvóták átvitelére vonatkozó tilalomtól való eltérések; |
| --- | --- |

a)

8. cikk szerinti, a fel nem használt kvóták átvitelére vonatkozó tilalomtól való eltérések;

| b) | adatszolgáltatási határidők a 24. cikk (4) bekezdésében, a 26. cikk (1) bekezdésében, a 29. cikk (1) bekezdésében, a 32. cikk (2) és (3) bekezdésében, a 35. cikk (5) és (6) bekezdésében, a 36. cikkben, a 41. cikk (3) bekezdésében, a 44. cikk (2) bekezdésében, az 51. cikk (13) bekezdésében, az 52. cikk (2) bekezdésében, az 55. cikkben, az 57. cikk (5) bekezdésének b) pontjában és az 58. cikk (6) bekezdésében meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

b)

adatszolgáltatási határidők a 24. cikk (4) bekezdésében, a 26. cikk (1) bekezdésében, a 29. cikk (1) bekezdésében, a 32. cikk (2) és (3) bekezdésében, a 35. cikk (5) és (6) bekezdésében, a 36. cikkben, a 41. cikk (3) bekezdésében, a 44. cikk (2) bekezdésében, az 51. cikk (13) bekezdésében, az 52. cikk (2) bekezdésében, az 55. cikkben, az 57. cikk (5) bekezdésének b) pontjában és az 58. cikk (6) bekezdésében meghatározottak szerint;

| c) | a halászati idényeknek a 17. cikk (1) és (4) bekezdésében előírt időszakai; |
| --- | --- |

c)

a halászati idényeknek a 17. cikk (1) és (4) bekezdésében előírt időszakai;

| d) | a 19. cikk (1) és (2) bekezdésében és a 20. cikk (1) bekezdésében meghatározott minimális állományvédelmi referenciaméret; |
| --- | --- |

d)

a 19. cikk (1) és (2) bekezdésében és a 20. cikk (1) bekezdésében meghatározott minimális állományvédelmi referenciaméret;

| e) | a 13. cikkben, a 15. cikk (3) és (4) bekezdésében, a 20. cikk (1) bekezdésében, a 21. cikk (2) bekezdésében, a 38. cikk (1) bekezdésében, a 44. cikk (2) bekezdésében, az 50. cikkben és az 51. cikk (8) bekezdésében meghatározott százalékos arányok és referenciaparaméterek; |
| --- | --- |

e)

a 13. cikkben, a 15. cikk (3) és (4) bekezdésében, a 20. cikk (1) bekezdésében, a 21. cikk (2) bekezdésében, a 38. cikk (1) bekezdésében, a 44. cikk (2) bekezdésében, az 50. cikkben és az 51. cikk (8) bekezdésében meghatározott százalékos arányok és referenciaparaméterek;

| f) | a 11. cikk (1) bekezdésében, a 24. cikk (1) bekezdésében, a 25. cikk (3) bekezdésében, a 29. cikk (1) bekezdésében, a 30. cikk (4) bekezdésében, a 34. cikk (2) bekezdésében, a 40. cikk (1) bekezdésében és az 55. cikkben említett, a Bizottságnak benyújtandó információk; |
| --- | --- |

f)

a 11. cikk (1) bekezdésében, a 24. cikk (1) bekezdésében, a 25. cikk (3) bekezdésében, a 29. cikk (1) bekezdésében, a 30. cikk (4) bekezdésében, a 34. cikk (2) bekezdésében, a 40. cikk (1) bekezdésében és az 55. cikkben említett, a Bizottságnak benyújtandó információk;

| g) | a nemzeti megfigyelők és a regionális ICCAT-megfigyelők feladatai a 38. cikk (2) bekezdésében, illetve a 39. cikk (5) bekezdésében előírtak szerint; |
| --- | --- |

g)

a nemzeti megfigyelők és a regionális ICCAT-megfigyelők feladatai a 38. cikk (2) bekezdésében, illetve a 39. cikk (5) bekezdésében előírtak szerint;

| h) | a 41. cikk (1) bekezdésében meghatározott áthelyezési engedély megtagadásának okai; |
| --- | --- |

h)

a 41. cikk (1) bekezdésében meghatározott áthelyezési engedély megtagadásának okai;

| i) | a fogások 46. cikk (4) bekezdése szerinti lefoglalásának, valamint a visszaengedés elrendelésének okai; |
| --- | --- |

i)

a fogások 46. cikk (4) bekezdése szerinti lefoglalásának, valamint a visszaengedés elrendelésének okai;

| j) | a hajók 58. cikk (3) bekezdésében meghatározott száma; |
| --- | --- |

j)

a hajók 58. cikk (3) bekezdésében meghatározott száma;

| k) | az I–XV. melléklet. |
| --- | --- |

k)

az I–XV. melléklet.

(2)   Az (1) bekezdéssel összhangban elfogadott módosításoknak szigorúan a megfelelő, az Unióra nézve kötelező ICCAT-ajánlásokat érintő módosítások és/vagy kiigazítások végrehajtására kell korlátozódniuk.

67. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 66. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2023. október 17-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 66. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktus érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 66. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve, ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

68. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot az 1380/2013/EU rendelet 47. cikkével létrehozott Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

69. cikk

Az 1936/2001/EK rendelet módosítása

Az 1936/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:

| a) | a 3. cikk g)–j) pontját, a 4a., a 4b. és a 4c. cikket, valamint az Ia. mellékletet el kell hagyni; |
| --- | --- |

a)

a 3. cikk g)–j) pontját, a 4a., a 4b. és a 4c. cikket, valamint az Ia. mellékletet el kell hagyni;

| b) | az I. mellékletben a „Nagy tonhal: Thunnus thynnus” franciabekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

az I. mellékletben a „Nagy tonhal: Thunnus thynnus” franciabekezdést el kell hagyni;

Thunnus thynnus

| c) | a II. mellékletben a „Thunnus thynnus: Nagy tonhal” sort el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

a II. mellékletben a „Thunnus thynnus: Nagy tonhal” sort el kell hagyni.

Thunnus thynnus

70. cikk

Az (EU) 2017/2107 rendelet módosításai

Az (EU) 2017/2107 rendeletben a 43. cikket el kell hagyni.

71. cikk

Az (EU) 2019/833 rendelet módosításai

Az (EU) 2019/833 rendeletben a 53. cikket el kell hagyni.

72. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   Az (EU) 2016/1627 rendelet hatályát veszti.

(2)   A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásoknak kell tekinteni, az e rendelet XVI. mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően.

73. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2023. szeptember 13-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  HL C 232., 2020.7.14., 36. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2021. április 28-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és Tanács 2023. június 26-i első olvasatbeli álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2023. szeptember 12. álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

3

(4)  A Tanács 98/392/EK határozata (1998. március 23.) az Egyesült Nemzetek Szervezete 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének és az egyezmény XI. részének végrehajtásáról szóló, 1994. július 28-i megállapodásnak az Európai Közösség általi megkötéséről (HL L 179., 1998.6.23., 1. o.).

4

(5)  Nemzetközi egyezmény az atlanti tonhalfélék védelméről (HL L 162., 1986.6.18., 34. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1627 rendelete (2016. szeptember 14.) az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves helyreállítási tervről, valamint a 302/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 252., 2016.9.16., 1. o.).

6

(7)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

7

(8)  A Bizottság 404/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. április 8.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 112., 2011.4.30., 1. o.).

8

(9)  A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

9

(10)  A Bizottság (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. november 18.) az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezményből és az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezményből adódó, az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikkének (2) bekezdése szerinti uniós nemzetközi kötelezettségek végrehajtásáról (HL L 16., 2015.1.23., 23. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 640/2010/EU rendelete (2010. július 7.) a kékúszójú tonhalra (Thunnus thynnus) vonatkozó fogási dokumentációs program létrehozásáról és az 1984/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 194., 2010.7.24., 1. o.).

11

Thunnus thynnus

(12)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2107 rendelete (2017. november 15.) az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, állományvédelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 1936/2001/EK, az 1984/2003/EK és az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 315., 2017.11.30., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/833 rendelete (2019. május 20.) az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedések megállapításáról, az (EU) 2016/1627 rendelet módosításáról, valamint a 2115/2005/EK és az 1386/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2019.5.28., 1. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1154 rendelete (2019. június 20.) a kardhal földközi-tengeri állományára vonatkozó többéves helyreállítási tervről, valamint az 1967/2006/EK tanácsi rendelet és az (EU) 2017/2107 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 188., 2019.7.12., 1. o.).

16

(17)  A Tanács 1936/2001/EK rendelete (2001. szeptember 27.) a hosszú távon vándorló halfajok bizonyos állományainak halászatára vonatkozó ellenőrzési intézkedések megállapításáról (HL L 263., 2001.10.3., 1. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1241 rendelete (2019. június 20.) a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről, a (EU) 2019/2006 és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet, továbbá az 1380/2013/EU, az (EU) 2016/1139, az (EU) 2018/973, az (EU) 2019/472 és az (EU) 2019/1022 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 894/97/EK, a 850/98/EK, a 2549/2000/EK, a 254/2002/EK, a 812/2004/EK és a 2187/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 198., 2019.7.25., 105. o.).

19

(20)  A Bizottság (EU) 2017/218 végrehajtási rendelete (2017. február 6.) az uniós halászflotta-nyilvántartásról (HL L 34., 2017.2.9., 9. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 1379/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 1. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 508/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 149., 2014.5.20., 1. o.).

22

---

I. MELLÉKLET

A 19. CIKK ALAPJÁN HALÁSZATOT FOLYTATÓ FOGÓHAJÓKRA VONATKOZÓ EGYEDI FELTÉTELEK

1.

| a) | A kékúszójú tonhal aktív halászatára engedéllyel rendelkező, csalival halászó hajóinak és pergetett horogsoros hajóinak maximális száma nem haladhatja meg a kékúszójú tonhal célzott halászatában 2006-ban részt vevő hajók számát. |
| --- | --- |

a)

A kékúszójú tonhal aktív halászatára engedéllyel rendelkező, csalival halászó hajóinak és pergetett horogsoros hajóinak maximális száma nem haladhatja meg a kékúszójú tonhal célzott halászatában 2006-ban részt vevő hajók számát.

| b) | A Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal aktív halászatára engedéllyel rendelkező kisüzemi flottáját alkotó hajóinak maximális száma nem haladhatja meg a kékúszójú tonhal halászatában 2008-ban részt vevő hajók számát. |
| --- | --- |

b)

A Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal aktív halászatára engedéllyel rendelkező kisüzemi flottáját alkotó hajóinak maximális száma nem haladhatja meg a kékúszójú tonhal halászatában 2008-ban részt vevő hajók számát.

| c) | Az Adriai-tengeren a kékúszójú tonhal aktív halászatára engedéllyel rendelkező fogóhajóinak maximális száma nem haladhatja meg a kékúszójú tonhal halászatában 2008-ban részt vevő hajók számát. |
| --- | --- |

c)

Az Adriai-tengeren a kékúszójú tonhal aktív halászatára engedéllyel rendelkező fogóhajóinak maximális száma nem haladhatja meg a kékúszójú tonhal halászatában 2008-ban részt vevő hajók számát.

Mindegyik tagállam egyéni kvótákat oszt ki az érintett hajók számára.

2.

| — | a kékúszójú tonhalra vonatkozó kvótájuk legfeljebb 7 %-át oszthatják ki a csalival halászó hajóiknak és a pergetett horogsoros hajóiknak. Franciaország esetében az ország lobogója alatt közlekedő, a Vizcayai-öbölben halászó, 17 méter teljes hosszúságot el nem érő hajók legfeljebb 100 tonna legalább 6,4 kg tömegű vagy a farok tövéig mért 70 cm hosszúságú kékúszójú tonhalat foghatnak, |
| --- | --- |

—

a kékúszójú tonhalra vonatkozó kvótájuk legfeljebb 7 %-át oszthatják ki a csalival halászó hajóiknak és a pergetett horogsoros hajóiknak. Franciaország esetében az ország lobogója alatt közlekedő, a Vizcayai-öbölben halászó, 17 méter teljes hosszúságot el nem érő hajók legfeljebb 100 tonna legalább 6,4 kg tömegű vagy a farok tövéig mért 70 cm hosszúságú kékúszójú tonhalat foghatnak,

| — | a kékúszójú tonhalra vonatkozó kvótájuk legfeljebb 2 %-át allokálhatják a Földközi-tengeren friss hal kifogására irányuló part menti kisüzemi halászatra, |
| --- | --- |

—

a kékúszójú tonhalra vonatkozó kvótájuk legfeljebb 2 %-át allokálhatják a Földközi-tengeren friss hal kifogására irányuló part menti kisüzemi halászatra,

| — | a kékúszójú tonhalra vonatkozó kvótájuk legfeljebb 90 %-át oszthatják ki fogóhajóik számára az Adriai-tengeren tenyésztés céljából. |
| --- | --- |

—

a kékúszójú tonhalra vonatkozó kvótájuk legfeljebb 90 %-át oszthatják ki fogóhajóik számára az Adriai-tengeren tenyésztés céljából.

3.

Az Adriai-tengeren a lobogója alatt közlekedő hajói által tenyésztés céljából kifogott kékúszójú tonhal egyedeinek legfeljebb 7 tömegszázalékára Horvátország 6,4 kg-os minimális tömeget vagy 66 cm-es, a farok tövéig mért minimális hosszúságot alkalmazhat.

4.

| — | a farokjelöléseket közvetlenül a kirakodás után kell elhelyezni valamennyi kékúszójútonhal-példányon, |
| --- | --- |

—

a farokjelöléseket közvetlenül a kirakodás után kell elhelyezni valamennyi kékúszójútonhal-példányon,

| — | a farokjelölések egyedi azonosító számmal rendelkeznek, amelyeket be kell vezetni a kékúszójútonhal-fogási dokumentumba, és minden, tonhalat tartalmazó csomag külsején olvashatóan és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

—

a farokjelölések egyedi azonosító számmal rendelkeznek, amelyeket be kell vezetni a kékúszójútonhal-fogási dokumentumba, és minden, tonhalat tartalmazó csomag külsején olvashatóan és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni.

---

II. MELLÉKLET

A HALÁSZATI NAPLÓRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

A.   FOGÓHAJÓK

A halászati naplóra vonatkozó minimumkövetelmények:

| 1. | A napló oldalait számozni kell. |
| --- | --- |

1.

A napló oldalait számozni kell.

| 2. | A naplót minden nap (éjfélig) vagy minden kikötőbe érkezés előtt ki kell tölteni. |
| --- | --- |

2.

A naplót minden nap (éjfélig) vagy minden kikötőbe érkezés előtt ki kell tölteni.

| 3. | Tengeren végzett ellenőrző vizsgálat esetén a naplót ki kell tölteni. |
| --- | --- |

3.

Tengeren végzett ellenőrző vizsgálat esetén a naplót ki kell tölteni.

| 4. | Az egyes oldalak egy másolatának a naplóban kell maradnia. |
| --- | --- |

4.

Az egyes oldalak egy másolatának a naplóban kell maradnia.

| 5. | A naplót egy műveleti évnek megfelelő időtartamig a fedélzeten kell tartani. |
| --- | --- |

5.

A naplót egy műveleti évnek megfelelő időtartamig a fedélzeten kell tartani.

A halászati napló tartalmára vonatkozó minimumkövetelmények:

| 1. | A hajóparancsnok neve és címe. |
| --- | --- |

1.

A hajóparancsnok neve és címe.

| 2. | A kihajózások napja és az indulási kikötő, az érkezések napja és az érkezési kikötő. |
| --- | --- |

2.

A kihajózások napja és az indulási kikötő, az érkezések napja és az érkezési kikötő.

| 3. | A hajó neve, lajstromozási száma, ICCAT-száma, nemzetközi rádióhívójele és (adott esetben) IMO-száma. |
| --- | --- |

3.

A hajó neve, lajstromozási száma, ICCAT-száma, nemzetközi rádióhívójele és (adott esetben) IMO-száma.

| 4. | Halászeszközök:






  a) | FAO-kód szerinti típus; |
| --- | --- | --- |

4.

Halászeszközök:

a)

FAO-kód szerinti típus;

| b) | méret (pl. hossz, szembőség, horgok száma). |
| --- | --- |

b)

méret (pl. hossz, szembőség, horgok száma).

| 5. | A halászati út minden napján (legalább) egy sor bejegyzés a tengeren végzett műveletekről, a következők feltüntetésével:






  a) | tevékenység (pl. halászat, hajózás); |
| --- | --- | --- |

5.

A halászati út minden napján (legalább) egy sor bejegyzés a tengeren végzett műveletekről, a következők feltüntetésével:

a)

tevékenység (pl. halászat, hajózás);

| b) | helymeghatározás: pontos napi helymeghatározás (fokban és percben), minden egyes halászati művelet során, vagy délben, ha az adott napon nem folytattak halászati tevékenységet; |
| --- | --- |

b)

helymeghatározás: pontos napi helymeghatározás (fokban és percben), minden egyes halászati művelet során, vagy délben, ha az adott napon nem folytattak halászati tevékenységet;

| c) | a fogások feljegyzése, megadva többek között az alábbiakat:






  — | FAO-kód, |
| --- | --- | --- |

c)

a fogások feljegyzése, megadva többek között az alábbiakat:

—

FAO-kód,

| — | kerekített tömeg (RWT) kg-ban naponta, |
| --- | --- |

—

kerekített tömeg (RWT) kg-ban naponta,

| — | egyedek száma naponta. |
| --- | --- |

—

egyedek száma naponta.

Az erszényes kerítőhálós hajók esetében ezeket az adatokat halászati műveletenként kell rögzíteni, beleértve azt is, ha nem volt fogás.

| 6. | A hajóparancsnok aláírása. |
| --- | --- |

6.

A hajóparancsnok aláírása.

| 7. | Tömegmérési módszerek: becslés, mérlegelés a fedélzeten. |
| --- | --- |

7.

Tömegmérési módszerek: becslés, mérlegelés a fedélzeten.

| 8. | A naplót a halak élőtömege szerint kell vezetni, és fel kell tüntetni az értékeléskor használt átváltási együtthatókat. |
| --- | --- |

8.

A naplót a halak élőtömege szerint kell vezetni, és fel kell tüntetni az értékeléskor használt átváltási együtthatókat.

A halászati naplókba kirakodás vagy átrakás esetén bejegyzendő alapvető információk:

| 1. | A kirakodás vagy átrakás napja és a kikötő. |
| --- | --- |

1.

A kirakodás vagy átrakás napja és a kikötő.

| 2. | Termékek:






  a) | faj és kiszerelés FAO-kódonként; |
| --- | --- | --- |

2.

Termékek:

a)

faj és kiszerelés FAO-kódonként;

| b) | a halegyedek vagy ládák száma és kg-ban megadott mennyisége. |
| --- | --- |

b)

a halegyedek vagy ládák száma és kg-ban megadott mennyisége.

| 3. | A hajóparancsnok vagy a hajózási ügynök aláírása. |
| --- | --- |

3.

A hajóparancsnok vagy a hajózási ügynök aláírása.

| 4. | Átrakás esetén: a fogadó hajó neve, lobogója és ICCAT-száma. |
| --- | --- |

4.

Átrakás esetén: a fogadó hajó neve, lobogója és ICCAT-száma.

A halászati naplókba ketrecbe való áthelyezés esetén bejegyzendő alapvető információk:

| 1. | Az áthelyezési művelet dátuma, időpontja és helye (földrajzi szélesség/hosszúság). |
| --- | --- |

1.

Az áthelyezési művelet dátuma, időpontja és helye (földrajzi szélesség/hosszúság).

| 2. | Termékek:






  a) | a fajok azonosítása FAO-kóddal; |
| --- | --- | --- |

2.

Termékek:

a)

a fajok azonosítása FAO-kóddal;

| b) | a halketrecbe átrakott fogás egyedszáma és kg-ban megadott tömege. |
| --- | --- |

b)

a halketrecbe átrakott fogás egyedszáma és kg-ban megadott tömege.

| 3. | A vontatóhajó neve, lobogója és ICCAT-száma. |
| --- | --- |

3.

A vontatóhajó neve, lobogója és ICCAT-száma.

| 4. | A rendeltetési hely szerinti halgazdaság neve és ICCAT-száma. |
| --- | --- |

4.

A rendeltetési hely szerinti halgazdaság neve és ICCAT-száma.

| 5. | Közös halászati művelet esetén az 1–4. pontban foglalt információkon túlmenően a parancsnok a naplóban köteles rögzíteni a következőket:






  a) | a halat ketrecekbe áthelyező fogóhajók tekintetében:






  — | a fedélzeten tárolt fogás mennyisége, |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Közös halászati művelet esetén az 1–4. pontban foglalt információkon túlmenően a parancsnok a naplóban köteles rögzíteni a következőket:

a)

a halat ketrecekbe áthelyező fogóhajók tekintetében:

—

a fedélzeten tárolt fogás mennyisége,

| — | a hajó egyéni kvótájába beleszámolt fogásmennyiségek, |
| --- | --- |

—

a hajó egyéni kvótájába beleszámolt fogásmennyiségek,

| — | a közös halászati műveletben részt vevő más hajók neve; |
| --- | --- |

—

a közös halászati műveletben részt vevő más hajók neve;

| b) | ugyanazon közös halászati művelet keretében a halzsákmány áthelyezésében részt nem vevő más fogóhajók tekintetében:






  — | a halászhajó neve, nemzetközi rádióhívójele és ICCAT-száma, |
| --- | --- | --- |

b)

ugyanazon közös halászati művelet keretében a halzsákmány áthelyezésében részt nem vevő más fogóhajók tekintetében:

—

a halászhajó neve, nemzetközi rádióhívójele és ICCAT-száma,

| — | egy megjegyzés arra vonatkozóan, hogy nem tároltak fogásokat a fedélzeten, illetve hogy nem helyeztek át fogásokat halketrecbe, |
| --- | --- |

—

egy megjegyzés arra vonatkozóan, hogy nem tároltak fogásokat a fedélzeten, illetve hogy nem helyeztek át fogásokat halketrecbe,

| — | a hajók egyéni kvótájába beleszámolt fogásmennyiségek, |
| --- | --- |

—

a hajók egyéni kvótájába beleszámolt fogásmennyiségek,

| — | az a) pontban említett fogóhajó neve és ICCAT-száma. |
| --- | --- |

—

az a) pontban említett fogóhajó neve és ICCAT-száma.

B.   VONTATÓHAJÓK

| 1. | A vontatóhajó parancsnoka a napi bontású naplóban köteles rögzíteni az áthelyezési művelet dátumát, időpontját és földrajzi helyét, az áthelyezett mennyiséget (egyedszám és kilogrammban kifejezett tömeg), a ketrec számát, valamint a fogóhajó nevét, lobogóját és ICCAT-számát, a műveletben részt vevő más hajó(k) nevét és ICCAT-számát, a rendeltetési hely szerinti halgazdaság nevét és ICCAT-számát, továbbá az ITD számát. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A kisegítő hajókra vagy más vontatóhajóra történő további áthelyezésekről jelentést kell tenni, amelyben meg kell adni az 1. pontban előírt valamennyi információt, valamint a kisegítő vagy vontatóhajó nevét, lobogóját és ICCAT-számát, továbbá az ITD számát. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A napi bontású naplónak tartalmaznia kell a halászidény során elvégzett valamennyi áthelyezés részleteit. A napi bontású naplót a fedélzeten kell tartani és ellenőrzés céljára mindenkor rendelkezésre kell bocsátani. |
| --- | --- |

3.

C.   KISEGÍTŐ HAJÓK

| 1. | A kisegítő hajó parancsnoka tevékenységéről köteles naponta beszámolni a naplóban, megjelölve többek között a dátumot, az időpontot, a tevékenység földrajzi helyét és a kékúszójú tonhal fedélzetre vett mennyiségeit, valamint annak a halászhajónak, illetve halgazdaságnak vagy csapdának a nevét, amelyhez a kisegítő hajó parancsnokának tevékenysége kapcsolódik. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A napi bontású naplónak tartalmaznia kell a halászidény során elvégzett valamennyi tevékenység részleteit. A napi bontású naplót a fedélzeten kell tartani és ellenőrzés céljára mindenkor rendelkezésre kell bocsátani. |
| --- | --- |

2.

D.   FELDOLGOZÓHAJÓK

| 1. | A feldolgozóhajó parancsnoka a napi bontású naplóban köteles rögzíteni a tevékenységek dátumát, időpontját és földrajzi helyét, valamint a kékúszójú tonhalak átrakott mennyiségét, továbbá – adott esetben – a halgazdaságoktól, csapdáktól vagy fogóhajóktól kapott kékúszójú tonhalak számát és tömegét. A parancsnoknak ezenkívül meg kell adnia a szóban forgó halgazdaságok, csapdák és fogóhajók nevét és ICCAT-számát. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A feldolgozóhajó parancsnoka köteles napi bontású feldolgozási naplót vezetni, megadva az áthelyezett vagy átrakott halak kerekített tömegét és egyedszámát, az alkalmazott átváltási tényezőt, valamint termékkiszerelésenként a tömeget és a mennyiséget. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A feldolgozóhajó parancsnoka köteles rakodási tervet készíteni, amelyen látható az egyes fajok és termékkiszerelések helye és mennyisége. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A napi bontású naplónak tartalmaznia kell a halászidény során elvégzett valamennyi átrakás részleteit. A napi bontású naplót, a feldolgozási naplót, a rakodási tervet és az ICCAT átrakási nyilatkozatok eredeti példányait a fedélzeten kell tartani és azokat ellenőrzés céljára mindenkor rendelkezésre kell bocsátani. |
| --- | --- |

4.

---

III. MELLÉKLET

FOGÁSI JELENTÉS FORMANYOMTATVÁNY

| A fogási jelentés formanyomtatványa |
| --- |
| Lobogó | ICCAT-szám | A hajó neve | A jelentés kezdő dátuma | A jelentés záró dátuma | A jelentés által lefedett időtartam (napokban) | A fogás dátuma | A fogás helye | Fogás | Közös halászati művelet esetén a hajónak tulajdonított fogásmennyiség tömege (kg) |
| Földrajzi szélesség | Földrajzi hosszúság | Tömeg (kg) | Egyedszám | Átlagos tömeg (kg) |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

A fogási jelentés formanyomtatványa

Lobogó

ICCAT-szám

A hajó neve

A jelentés kezdő dátuma

A jelentés záró dátuma

A jelentés által lefedett időtartam (napokban)

A fogás dátuma

A fogás helye

Fogás

Közös halászati művelet esetén a hajónak tulajdonított fogásmennyiség tömege (kg)

Földrajzi szélesség

Földrajzi hosszúság

Tömeg (kg)

Egyedszám

Átlagos tömeg (kg)

---

IV. MELLÉKLET

KÖZÖS HALÁSZATI MŰVELETBEN VALÓ RÉSZVÉTEL ENGEDÉLYEZÉSÉRE IRÁNYULÓ KÉRELEM FORMANYOMTATVÁNYA

| Közös halászati művelet |
| --- |
| Lobogó szerinti állam | A hajó neve | ICCAT-szám | A művelet időtartama | A gazdasági szereplők azonosítása | A hajó egyéni kvótája | Elosztási kulcs hajónként | Rendeltetési hely szerinti hizlaló vagy tenyésztő halgazdaság |
| Szerződő fél | ICCAT-szám |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Közös halászati művelet

Lobogó szerinti állam

A hajó neve

ICCAT-szám

A művelet időtartama

A gazdasági szereplők azonosítása

A hajó egyéni kvótája

Elosztási kulcs hajónként

Rendeltetési hely szerinti hizlaló vagy tenyésztő halgazdaság

Szerződő fél

ICCAT-szám

Dátum: ...

Érvényesítés a lobogó szerinti állam által: ...

---

V. MELLÉKLET

ICCAT ÁTRAKÁSI NYILATKOZAT

Image 1

---

VI. MELLÉKLET

ICCAT ÁTHELYEZÉSI NYILATKOZAT

Image 2

---

VII. MELLÉKLET

A HALÁSZATI ENGEDÉLYEKBEN MINIMÁLISAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK
   (1)

A.   AZONOSÍTÁS

| 1. | ICCAT nyilvántartási szám |
| --- | --- |

1.

| 2. | A halászhajó neve |
| --- | --- |

2.

| 3. | Külső lajstromszám (betűk és számok) |
| --- | --- |

3.

B.   HALÁSZATI FELTÉTELEK

| 1. | A kibocsátás időpontja |
| --- | --- |

1.

| 2. | Érvényességi időtartam |
| --- | --- |

2.

| 3. | A halászat engedélyezésének feltételei, adott esetben a fajokra, övezetekre, halászeszközökre és bármilyen egyéb, ebből a rendeletből és/vagy a nemzeti jogszabályokból fakadó releváns feltételre is kiterjedően. | | .../.../...-tól/-től
  .../.../...-ig | .../.../...-tól/-től
  .../.../...-ig | .../.../...-tól/-től
  .../.../...-ig | .../.../...-tól/-től
  .../.../...-ig | .../.../...-tól/-től
  .../.../...-ig | .../.../...-tól/-től
  .../.../...-ig |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Övezetek | | | | | | | |
| Fajok | | | | | | | |
| Halászeszköz | | | | | | | |
| Egyéb feltételek | | | | | | | |

3.

.../.../...-tól/-től

.../.../...-ig

.../.../...-tól/-től

.../.../...-ig

.../.../...-tól/-től

.../.../...-ig

.../.../...-tól/-től

.../.../...-ig

.../.../...-tól/-től

.../.../...-ig

.../.../...-tól/-től

.../.../...-ig

Övezetek

Fajok

Halászeszköz

Egyéb feltételek

---

(1)  A 404/2011/EU végrehajtási rendelet szerint.

---

VIII. MELLÉKLET

ICCAT REGIONÁLIS MEGFIGYELŐI PROGRAM

REGIONÁLIS ICCAT-MEGFIGYELŐK KIJELÖLÉSE

| 1. | A feladatok ellátásához a regionális ICCAT-megfigyelőknek rendelkezniük kell a következőkkel:






  a) | elegendő tapasztalat a fajok és a halászeszközök felismeréséhez; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

elegendő tapasztalat a fajok és a halászeszközök felismeréséhez;

| b) | az ICCAT állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseinek kielégítő ismerete, amelyet a tagállamok által az ICCAT képzési iránymutatások alapján kiállított bizonyítvány tanúsít; |
| --- | --- |

b)

az ICCAT állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseinek kielégítő ismerete, amelyet a tagállamok által az ICCAT képzési iránymutatások alapján kiállított bizonyítvány tanúsít;

| c) | jó megfigyelőképesség és a pontos jegyzőkönyvvezetésre való alkalmasság; |
| --- | --- |

c)

jó megfigyelőképesség és a pontos jegyzőkönyvvezetésre való alkalmasság;

| d) | a megfigyelt hajó lobogó szerinti államában vagy a megfigyelt halgazdaságban beszélt nyelv kielégítő ismerete. |
| --- | --- |

d)

a megfigyelt hajó lobogó szerinti államában vagy a megfigyelt halgazdaságban beszélt nyelv kielégítő ismerete.

A REGIONÁLIS ICCAT-MEGFIGYELŐK KÖTELEZETTSÉGEI

| 2. | A regionális ICCAT-megfigyelők:






  a) | elvégezték az ICCAT által kidolgozott iránymutatásokban előírt technikai képzést; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

elvégezték az ICCAT által kidolgozott iránymutatásokban előírt technikai képzést;

| b) | valamely tagállam állampolgárai és – lehetőség szerint – nem a halgazdaság vagy a csapda helye szerinti állam, vagy az erszényes kerítőhálós hajó lobogó szerinti államának polgárai. Ha azonban a kékúszójú tonhalakat lehalásszák a ketrecből és friss termékként értékesítik, a lehalászást figyelemmel kísérő regionális ICCAT-megfigyelő lehet a halgazdaságért felelős tagállam állampolgára; |
| --- | --- |

b)

valamely tagállam állampolgárai és – lehetőség szerint – nem a halgazdaság vagy a csapda helye szerinti állam, vagy az erszényes kerítőhálós hajó lobogó szerinti államának polgárai. Ha azonban a kékúszójú tonhalakat lehalásszák a ketrecből és friss termékként értékesítik, a lehalászást figyelemmel kísérő regionális ICCAT-megfigyelő lehet a halgazdaságért felelős tagállam állampolgára;

| c) | alkalmasak a 3. pontban előírt feladatok elvégzésére; |
| --- | --- |

c)

alkalmasak a 3. pontban előírt feladatok elvégzésére;

| d) | szerepelnek a regionális ICCAT-megfigyelők ICCAT által vezetett jegyzékében; |
| --- | --- |

d)

szerepelnek a regionális ICCAT-megfigyelők ICCAT által vezetett jegyzékében;

| e) | aktuálisan nincsenek pénzügyi vagy más érdekeltségeik a kékúszójútonhal-halászatban. |
| --- | --- |

e)

aktuálisan nincsenek pénzügyi vagy más érdekeltségeik a kékúszójútonhal-halászatban.

A REGIONÁLIS ICCAT-MEGFIGYELŐK FELADATAI

| 3. | A regionális ICCAT-megfigyelők feladatai a következők:






  a) | az erszényes kerítőhálós hajókon szolgálatot teljesítő megfigyelők nyomon követik, hogy az erszényes kerítőhálós hajók megfelelnek-e az ICCAT által elfogadott vonatkozó állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek; különösen az ICCAT regionális megfigyelők:






  1. | azokban az esetekben, amikor a regionális ICCAT-megfigyelők olyan megfigyelést tesznek, amely az ICCAT-ajánlások be nem tartását jelentheti, a regionális ICCAT-megfigyelők az erre vonatkozó információkat haladéktalanul közlik a regionális ICCAT-megfigyelői programot végrehajtó társasággal, amely azt késedelem nélkül továbbítja a fogóhajó lobogója szerinti állam hatóságainak; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

az erszényes kerítőhálós hajókon szolgálatot teljesítő megfigyelők nyomon követik, hogy az erszényes kerítőhálós hajók megfelelnek-e az ICCAT által elfogadott vonatkozó állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek; különösen az ICCAT regionális megfigyelők:

1.

azokban az esetekben, amikor a regionális ICCAT-megfigyelők olyan megfigyelést tesznek, amely az ICCAT-ajánlások be nem tartását jelentheti, a regionális ICCAT-megfigyelők az erre vonatkozó információkat haladéktalanul közlik a regionális ICCAT-megfigyelői programot végrehajtó társasággal, amely azt késedelem nélkül továbbítja a fogóhajó lobogója szerinti állam hatóságainak;

| 2. | rögzítik a halászati tevékenységekre vonatkozó információkat és azokról jelentést tesznek; |
| --- | --- |

2.

rögzítik a halászati tevékenységekre vonatkozó információkat és azokról jelentést tesznek;

| 3. | megfigyelik és megbecsülik a fogásokat, valamint ellenőrzik a naplóba bejegyzett adatokat; |
| --- | --- |

3.

megfigyelik és megbecsülik a fogásokat, valamint ellenőrzik a naplóba bejegyzett adatokat;

| 4. | napi jelentést készítenek az erszényes kerítőhálós hajók áthelyezési tevékenységeiről; |
| --- | --- |

4.

napi jelentést készítenek az erszényes kerítőhálós hajók áthelyezési tevékenységeiről;

| 5. | megfigyelik és feljegyzik az ICCAT állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseit esetlegesen megsértő halászati tevékenységet folytató hajókat; |
| --- | --- |

5.

megfigyelik és feljegyzik az ICCAT állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseit esetlegesen megsértő halászati tevékenységet folytató hajókat;

| 6. | rögzítik az áthelyezési tevékenységekre vonatkozó információkat és azokról jelentést tesznek; |
| --- | --- |

6.

rögzítik az áthelyezési tevékenységekre vonatkozó információkat és azokról jelentést tesznek;

| 7. | ellenőrzik a hajók áthelyezési tevékenység közbeni földrajzi helyzetét; |
| --- | --- |

7.

ellenőrzik a hajók áthelyezési tevékenység közbeni földrajzi helyzetét;

| 8. | megfigyelik és megbecsülik az áthelyezett termékeket, többek között videofelvételek megtekintése alapján; |
| --- | --- |

8.

megfigyelik és megbecsülik az áthelyezett termékeket, többek között videofelvételek megtekintése alapján;

| 9. | ellenőrzik és feljegyzik az érintett halászhajó nevét és ICCAT-számát; |
| --- | --- |

9.

ellenőrzik és feljegyzik az érintett halászhajó nevét és ICCAT-számát;

| 10. | tudományos munkát végeznek, például – amennyiben a Bizottság előírja – az SCRS-irányelvek alapján adatokat gyűjtenek a Task II. keretében; |
| --- | --- |

10.

tudományos munkát végeznek, például – amennyiben a Bizottság előírja – az SCRS-irányelvek alapján adatokat gyűjtenek a Task II. keretében;

| b) | a halgazdaságokban és a csapdáknál szolgálatot teljesítő regionális ICCAT-megfigyelők nyomon követik, hogy a halgazdaságok, illetve a csapdák megfelelnek-e az ICCAT által elfogadott vonatkozó állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek; különösen a regionális ICCAT-megfigyelők:






  1. | ellenőrzik az ITD-ben és a ketrecbehelyezési nyilatkozatban, valamint a BCD-ben szereplő adatokat, többek között videofelvételek megtekintése alapján; |
| --- | --- | --- |

b)

a halgazdaságokban és a csapdáknál szolgálatot teljesítő regionális ICCAT-megfigyelők nyomon követik, hogy a halgazdaságok, illetve a csapdák megfelelnek-e az ICCAT által elfogadott vonatkozó állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek; különösen a regionális ICCAT-megfigyelők:

1.

ellenőrzik az ITD-ben és a ketrecbehelyezési nyilatkozatban, valamint a BCD-ben szereplő adatokat, többek között videofelvételek megtekintése alapján;

| 2. | hitelesítik az ITD-ben és a ketrecbehelyezési nyilatkozatban, valamint a BCD-kben szereplő adatokat; |
| --- | --- |

2.

hitelesítik az ITD-ben és a ketrecbehelyezési nyilatkozatban, valamint a BCD-kben szereplő adatokat;

| 3. | napi jelentést készítenek a halgazdaságok és a csapdák áthelyezési tevékenységeiről; |
| --- | --- |

3.

napi jelentést készítenek a halgazdaságok és a csapdák áthelyezési tevékenységeiről;

| 4. | az ITD-t, a ketrecbehelyezési nyilatkozatot és a BCD-ket a regionális ICCAT-megfigyelők csak akkor jegyzik ellen, ha azt állapítják meg, hogy a bennük szereplő információk összhangban vannak a megfigyelők megfigyeléseivel, többek között a 42. cikk (1) bekezdésében és a 43. cikk (1) bekezdésében említett követelményeknek megfelelően elkészített videofelvétellel; |
| --- | --- |

4.

az ITD-t, a ketrecbehelyezési nyilatkozatot és a BCD-ket a regionális ICCAT-megfigyelők csak akkor jegyzik ellen, ha azt állapítják meg, hogy a bennük szereplő információk összhangban vannak a megfigyelők megfigyeléseivel, többek között a 42. cikk (1) bekezdésében és a 43. cikk (1) bekezdésében említett követelményeknek megfelelően elkészített videofelvétellel;

| 5. | tudományos munkát végeznek, például – amennyiben a Bizottság előírja – az SCRS-irányelvek alapján mintákat gyűjtenek; |
| --- | --- |

5.

tudományos munkát végeznek, például – amennyiben a Bizottság előírja – az SCRS-irányelvek alapján mintákat gyűjtenek;

| 6. | feljegyzik és ellenőrzik, hogy az egyedeken van-e bármilyen jelölés, a természetes megkülönböztető jegyeket is beleértve, valamint jelentést tesznek, ha arra utaló jeleket fedeznek fel, hogy a jelölést nemrégiben eltávolították; |
| --- | --- |

6.

feljegyzik és ellenőrzik, hogy az egyedeken van-e bármilyen jelölés, a természetes megkülönböztető jegyeket is beleértve, valamint jelentést tesznek, ha arra utaló jeleket fedeznek fel, hogy a jelölést nemrégiben eltávolították;

| c) | az ezzel a ponttal összhangban összegyűjtött információkat összefoglaló általános jelentéseket készítenek, illetve lehetőséget biztosítanak arra, hogy a parancsnok vagy a halgazdaság üzemeltetője ahhoz releváns információkat fűzzön; |
| --- | --- |

c)

az ezzel a ponttal összhangban összegyűjtött információkat összefoglaló általános jelentéseket készítenek, illetve lehetőséget biztosítanak arra, hogy a parancsnok vagy a halgazdaság üzemeltetője ahhoz releváns információkat fűzzön;

| d) | a megfigyelési időszak leteltét követő 20 napon belül a c) pontban említett általános jelentést eljuttatják a titkárságnak; |
| --- | --- |

d)

a megfigyelési időszak leteltét követő 20 napon belül a c) pontban említett általános jelentést eljuttatják a titkárságnak;

| e) | az ICCAT-bizottság által meghatározottakkal összhangban bármilyen más feladatot ellátnak. |
| --- | --- |

e)

az ICCAT-bizottság által meghatározottakkal összhangban bármilyen más feladatot ellátnak.

| 4. | A regionális ICCAT-megfigyelők az erszényes kerítőhálós hajók és a halgazdaságok halászati és áthelyezési műveleteivel kapcsolatos valamennyi információt kötelesek bizalmasan kezelni, és erre a regionális ICCAT-megfigyelői kinevezésükkel egyidejűleg írásos formában is kötelezettséget vállalnak. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A regionális ICCAT-megfigyelőknek meg kell felelniük a hajó lobogója szerinti vagy a halgazdaság helye szerinti azon állam törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseiben szereplő követelményeknek, amely joghatóságot gyakorol a felett a hajó vagy halgazdaság felett, amelyre, illetve amelybe a regionális ICCAT-megfigyelőket kirendelték. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A regionális ICCAT-megfigyelők kötelesek tiszteletben tartani az alá- és fölérendeltségi viszonyokat és azokat az általános magatartási szabályokat, amelyek a hajó és a halgazdaság teljes személyzetére vonatkoznak, feltéve, hogy e szabályok nincsenek ellentmondásba a regionális ICCAT-megfigyelők e program szerinti feladataival és a hajó vagy a halgazdaság személyzetének az e melléklet 7. pontjában és a 39. cikkben meghatározott kötelezettségeivel. |
| --- | --- |

6.

A LOBOGÓ SZERINTI TAGÁLLAMOK KÖTELEZETTSÉGEI AZ ICCAT REGIONÁLIS MEGFIGYELŐIVEL SZEMBEN

| 7. | Az adott erszényes kerítőhálós hajóért, halgazdaságért vagy csapdáért felelős tagállamok gondoskodnak arról, hogy a regionális ICCAT-megfigyelők:






  a) | felszállhassanak a hajókra, kapcsolatba léphessenek a halgazdaságok és a csapdák személyzetével, valamint hozzáférhessenek a halászeszközökhöz, a ketrecekhez és a berendezésekhez; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

felszállhassanak a hajókra, kapcsolatba léphessenek a halgazdaságok és a csapdák személyzetével, valamint hozzáférhessenek a halászeszközökhöz, a ketrecekhez és a berendezésekhez;

| b) | e melléklet 3. pontjában meghatározott feladataik ellátása érdekében kérésre hozzáférjenek a következő berendezésekhez, amennyiben ilyenek találhatók azon a hajón, amelyre kirendelték őket:






  1. | műholdas navigációs berendezés; |
| --- | --- | --- |

b)

e melléklet 3. pontjában meghatározott feladataik ellátása érdekében kérésre hozzáférjenek a következő berendezésekhez, amennyiben ilyenek találhatók azon a hajón, amelyre kirendelték őket:

1.

műholdas navigációs berendezés;

| 2. | használatban lévő radarképernyő; |
| --- | --- |

2.

használatban lévő radarképernyő;

| 3. | elektronikus kommunikációs eszközök; |
| --- | --- |

3.

elektronikus kommunikációs eszközök;

| c) | a megfigyelőknek a tisztekkel azonos szállást kell biztosítani, beleértve az elhelyezést, élelmezést és megfelelő szaniterhelyiségek biztosítását; |
| --- | --- |

c)

a megfigyelőknek a tisztekkel azonos szállást kell biztosítani, beleértve az elhelyezést, élelmezést és megfelelő szaniterhelyiségek biztosítását;

| d) | a megfigyelőknek megfelelő helyet kell biztosítani a parancsnoki hídon vagy a kormányosfülkében az adminisztratív munka elvégzésére, valamint a fedélzeten a megfigyelői feladatok ellátására. |
| --- | --- |

d)

a megfigyelőknek megfelelő helyet kell biztosítani a parancsnoki hídon vagy a kormányosfülkében az adminisztratív munka elvégzésére, valamint a fedélzeten a megfigyelői feladatok ellátására.

A REGIONÁLIS ICCAT-MEGFIGYELŐI PROGRAM KERETÉBEN FELMERÜLŐ KÖLTSÉGEK

| 8. | A regionális ICCAT-megfigyelők tevékenysége során felmerülő valamennyi költséget az egyes halgazdaságok üzemeltetői, illetve az erszényes kerítőhálós hajók tulajdonosai viselik. |
| --- | --- |

8.

---

IX. MELLÉKLET

AZ ICCAT KÖZÖS NEMZETKÖZI ELLENŐRZÉSI RENDSZERE

Az ICCAT negyedik rendes ülésén (Madrid, 1975. november) és 2008-as marrákesi éves ülésén a következőkben állapodott meg:

Az egyezmény IX. cikkének (3) bekezdése alapján az ICCAT-bizottság a nemzeti joghatóságon kívül eső vizek nemzetközi ellenőrzésére vonatkozó ajánlásában a következő rendelkezések elfogadására tesz javaslatot az egyezmény és az egyezmény alapján elfogadott hatályos intézkedések alkalmazásának biztosítása érdekében:

I.   SÚLYOS JOGSÉRTÉSEK

| 1. | E szabályzat alkalmazásában súlyos jogsértésnek minősül az ICCAT-bizottság által elfogadott állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedésekben szereplő rendelkezések következő módokon történő megsértése:






  a) | a lobogó szerinti szerződő fél által kiállított felhatalmazás, engedély vagy jogosítvány nélkül folytatott halászat; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

a lobogó szerinti szerződő fél által kiállított felhatalmazás, engedély vagy jogosítvány nélkül folytatott halászat;

| b) | a fogási és a fogásokkal összefüggő egyéb adatoknak az ICCAT-bizottság által rögzített jelentéstételi előírásoknak meg nem felelő nyilvántartása, vagy az ilyen fogási és/vagy a fogásokkal összefüggő egyéb adatoknak a valóságtól lényegesen eltérő rögzítése a jelentésben; |
| --- | --- |

b)

a fogási és a fogásokkal összefüggő egyéb adatoknak az ICCAT-bizottság által rögzített jelentéstételi előírásoknak meg nem felelő nyilvántartása, vagy az ilyen fogási és/vagy a fogásokkal összefüggő egyéb adatoknak a valóságtól lényegesen eltérő rögzítése a jelentésben;

| c) | tilalmi övezetben folytatott halászat; |
| --- | --- |

c)

tilalmi övezetben folytatott halászat;

| d) | tilalmi időszakban folytatott halászat; |
| --- | --- |

d)

tilalmi időszakban folytatott halászat;

| e) | a fajoknak az ICCAT alkalmazandó állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseivel ellentétes szándékos kifogása vagy fedélzeten tartása; |
| --- | --- |

e)

a fajoknak az ICCAT alkalmazandó állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseivel ellentétes szándékos kifogása vagy fedélzeten tartása;

| f) | az ICCAT szabályai értelmében hatályban lévő fogási korlátok vagy kvóták nagymértékű megsértése; |
| --- | --- |

f)

az ICCAT szabályai értelmében hatályban lévő fogási korlátok vagy kvóták nagymértékű megsértése;

| g) | tiltott halászeszközök használata; |
| --- | --- |

g)

tiltott halászeszközök használata;

| h) | halászhajó jelöléseinek, azonosításának vagy lajstromozásának meghamisítása vagy szándékos elrejtése; |
| --- | --- |

h)

halászhajó jelöléseinek, azonosításának vagy lajstromozásának meghamisítása vagy szándékos elrejtése;

| i) | valamely jogsértés vizsgálatához tartozó bizonyíték elrejtése, meghamisítása vagy megsemmisítése; |
| --- | --- |

i)

valamely jogsértés vizsgálatához tartozó bizonyíték elrejtése, meghamisítása vagy megsemmisítése;

| j) | olyan többszöri jogsértés, amely összességében az ICCAT hatályban lévő intézkedései súlyos figyelmen kívül hagyásának minősül; |
| --- | --- |

j)

olyan többszöri jogsértés, amely összességében az ICCAT hatályban lévő intézkedései súlyos figyelmen kívül hagyásának minősül;

| k) | engedéllyel rendelkező ellenőr vagy megfigyelő ellen elkövetett testi sértés, neki való ellenszegülés, az ellenőr vagy megfigyelő megfélemlítése, szexuális zaklatása, feladatai ellátásának zavarása, vagy szükségtelen akadályozása és késleltetése; |
| --- | --- |

k)

engedéllyel rendelkező ellenőr vagy megfigyelő ellen elkövetett testi sértés, neki való ellenszegülés, az ellenőr vagy megfigyelő megfélemlítése, szexuális zaklatása, feladatai ellátásának zavarása, vagy szükségtelen akadályozása és késleltetése;

| l) | a hajómegfigyelési rendszerbe történő szándékos beavatkozás vagy a rendszer üzemen kívül helyezése; |
| --- | --- |

l)

a hajómegfigyelési rendszerbe történő szándékos beavatkozás vagy a rendszer üzemen kívül helyezése;

| m) | az ICCAT által meghatározandó egyéb jogsértések, amint ezeket felveszik a jegyzékbe és ezen eljárások átdolgozott változatában közzéteszik; |
| --- | --- |

m)

az ICCAT által meghatározandó egyéb jogsértések, amint ezeket felveszik a jegyzékbe és ezen eljárások átdolgozott változatában közzéteszik;

| n) | felderítő repülőgépek segítségével folytatott halászat; |
| --- | --- |

n)

felderítő repülőgépek segítségével folytatott halászat;

| o) | beavatkozás a műholdas megfigyelési rendszerbe és/vagy valamely hajó VMS nélküli üzemeltetése; |
| --- | --- |

o)

beavatkozás a műholdas megfigyelési rendszerbe és/vagy valamely hajó VMS nélküli üzemeltetése;

| p) | áthelyezési tevékenység végzése ITD nélkül; |
| --- | --- |

p)

áthelyezési tevékenység végzése ITD nélkül;

| q) | tengeren végzett átrakási művelet. |
| --- | --- |

q)

tengeren végzett átrakási művelet.

| 2. | Ha egy halászhajó fedélzetén annak ellenőrző vizsgálata során az engedéllyel rendelkező ellenőr az 1. pontban szereplő meghatározás alapján súlyos jogsértésnek minősülő tevékenységet vagy körülményt tapasztal, az ellenőrhajó lobogója szerinti állam hatóságai közvetlenül, valamint az ICCAT titkárságán keresztül is haladéktalanul kötelesek értesíteni a halászhajó lobogója szerinti államot. Ilyen helyzetekben az ellenőrnek a halászhajó lobogója szerinti állam azon ellenőrhajóit is értesítenie kell, amelyek tudomása szerint a közelben tartózkodnak. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az ICCAT-ellenőr a halászhajó naplójában köteles rögzíteni az elvégzett ellenőrző vizsgálatok adatait és a feltárt jogsértéseket. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A lobogó szerinti tagállam gondoskodik arról, hogy a 2. pontban említett ellenőrző vizsgálatot követően az érintett halászhajó hagyjon fel minden halászati tevékenységgel. A lobogó szerinti tagállam a halászhajót kötelezi, hogy 72 órán belül induljon el az általa kijelölt kikötőbe, ahol vizsgálatot kell indítani. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ha a hajót nem kötelezik kikötésre, a lobogó szerinti tagállam erről kellő időben megfelelő indoklást küld a Bizottságnak, amely továbbítja az információt az ICCAT titkárságának, amely azt kérésre a többi szerződő fél rendelkezésére bocsátja. |
| --- | --- |

5.

II.   AZ ELLENŐRZŐ VIZSGÁLATOK LEFOLYTATÁSA

| 6. | Az ellenőrző vizsgálatokat a szerződő felek által kijelölt ellenőrök hajtják végre. A felhatalmazott kormányzati ügynökségek és az e feladat elvégzésére a kormányok által kijelölt egyes ellenőrök nevét el kell küldeni az ICCAT-bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A nemzetközi hajóátvizsgálási és ellenőrzési feladatokat e mellékletnek megfelelően ellátó hajóknak az ICCAT-bizottság által jóváhagyott és az ICCAT titkársága által kibocsátott egyedi lobogó vagy jelzőlobogó alatt kell hajózniuk. Az így használt hajók nevét az ellenőrző vizsgálatok megkezdése előtt a lehető leghamarabb közölni kell az ICCAT titkárságával. Az ICCAT titkárságának a kijelölt ellenőrhajókkal kapcsolatos információkat minden szerződő fél számára hozzáférhetővé kell tennie, többek között úgy, hogy azokat közzéteszi jelszóval védett weboldalán. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Mindegyik ellenőr köteles megfelelő, a lobogó szerinti állam hatóságai által kiállított, az e melléklet 21. pontja szerinti mintának megfelelő azonosító okmányt magánál tartani. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A 16. pont alapján elfogadott rendelkezésekre is figyelemmel, az egyezmény hatálya alá tartozó területen a nemzeti joghatóságon kívül eső vizeken tonhalra vagy makrahalalkatúakra halászó, valamely szerződő fél lobogója alatt közlekedő hajónak meg kell állnia, ha egy ellenőrt szállító, a 7. pontban leírt ICCAT-jelzőlobogó alatt közlekedő hajóról a nemzetközi jelkódex szerint erre utasítást kap, kivéve, ha a hajó éppen halászati műveletet folytat, amely esetben a hajónak közvetlenül a halászati művelet befejezése után kell megállnia. A hajóparancsnok a 10. pont szerint összeállított ellenőrcsoportnak köteles engedélyt adni a fedélzetre szállásra, valamint e célra hajólétrát biztosítani. A parancsnoknak gondoskodnia kell arról, hogy az ellenőrcsoport megvizsgálhassa a berendezéseket, a fogásokat vagy a halászeszközöket, valamint minden olyan okmányt, amelyet valamely ellenőr szükségesnek tart annak igazolására, hogy a hajó eleget tesz az ICCAT-bizottság hatályos ajánlásaiban az érintett hajó lobogó szerinti állama tekintetében meghatározott követelményeknek. Ezenkívül az ellenőr feltehet bármilyen általa szükségesnek tartott kérdést. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Az ellenőrcsoport létszámát az ellenőrhajó parancsnoki szerepet betöltő tisztje határozza meg a lényeges körülmények figyelembevételével. Az ellenőrcsoportot az e mellékletben meghatározott feladatok biztonságos körülmények közötti ellátásához szükséges legkisebb létszámúra kell szabni. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hajóra szálláskor az ellenőr köteles bemutatni a 8. pontban ismertetett személyazonosító okmányokat. Az ellenőrnek be kell tartania az ellenőrző vizsgálat tárgyát képező hajó és legénysége biztonságára vonatkozó általánosan elfogadott nemzetközi rendelkezéseket, eljárásokat és gyakorlatokat, valamint úgy kell eljárnia, hogy a halászati tevékenységeket vagy a termékek raktérben való elhelyezését a lehető legkisebb mértékben hátráltassa és – amennyire lehetséges – elkerüljön minden olyan tevékenységet, amely káros hatással lenne a fedélzeten lévő fogás minőségére.
  Mindegyik ellenőrnek annak vizsgálatára kell szorítkoznia, hogy betartják-e az ICCAT-bizottságnak az érintett hajó lobogó szerinti államára vonatkozóan hatályban lévő ajánlásait. Az ellenőrző vizsgálat során az ellenőr a halászhajó parancsnokától bármilyen segítséget kérhet. Az ellenőrnek jelentést kell készítenie az ellenőrző vizsgálatról az ICCAT-bizottság által jóváhagyott formában. Az ellenőr a hajóparancsnok jelenlétében köteles aláírni a jelentést, aki a jelentéssel kapcsolatban általa megfelelőnek vélt észrevételeket tehet, illetve ilyen észrevételekkel egészíttetheti ki a jelentést, és ezen észrevételeit aláírja. |
| --- | --- |

11.

Mindegyik ellenőrnek annak vizsgálatára kell szorítkoznia, hogy betartják-e az ICCAT-bizottságnak az érintett hajó lobogó szerinti államára vonatkozóan hatályban lévő ajánlásait. Az ellenőrző vizsgálat során az ellenőr a halászhajó parancsnokától bármilyen segítséget kérhet. Az ellenőrnek jelentést kell készítenie az ellenőrző vizsgálatról az ICCAT-bizottság által jóváhagyott formában. Az ellenőr a hajóparancsnok jelenlétében köteles aláírni a jelentést, aki a jelentéssel kapcsolatban általa megfelelőnek vélt észrevételeket tehet, illetve ilyen észrevételekkel egészíttetheti ki a jelentést, és ezen észrevételeit aláírja.

| 12. | A jelentésről másolatot kap a hajóparancsnok és az ellenőrcsoportot küldő kormány, mely utóbbi továbbítja azt az ellenőrző vizsgálat tárgyát képező hajó lobogó szerinti államának megfelelő hatóságai és az ICCAT-bizottság számára. Ha az ICCAT-ajánlások bárminemű megsértését állapítja meg, az ellenőr lehetőség szerint a halászhajó lobogója szerinti állam azon ellenőrhajóit is értesíti, amelyek tudomása szerint a közelben tartózkodnak. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Az ellenőr utasításainak megtagadását vagy be nem tartását az ellenőrző vizsgálat tárgyát képező hajó lobogó szerinti állama ugyanúgy szankcionálja, mint a saját ellenőrei által adott utasítások megtagadását vagy be nem tartását. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Az ellenőrök az e rendelkezésekből adódó feladataikat az e rendeletben megállapított szabályoknak megfelelően kötelesek ellátni, de továbbra is nemzeti hatóságaik operatív ellenőrzése alatt maradnak, és nekik tartoznak felelősséggel. |
| --- | --- |

14.

| 15. | A külföldi ellenőrök által az e rendelkezések szerint végzett dokumentumalapú ellenőrző vizsgálatok alapján készített ellenőrző vizsgálati jelentéseket és a 94-09. sz. ICCAT ajánlás szerinti észlelési adatlapokat, valamint az említett dokumentumalapú vizsgálatok alapján tett megállapításokat a szerződő felek a saját ellenőreik által készített jelentésekre vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban veszik figyelembe és kezelik. E pont nem ró a szerződő felekre olyan kötelezettséget, hogy a külföldi ellenőr által készített jelentésnek nagyobb bizonyító erőt tulajdonítsanak, mint amellyel az az adott ellenőr saját országában rendelkezne. A szerződő feleknek együtt kell együttműködniük annak érdekében, hogy előmozdítsák az e rendelkezések keretében tevékenységet végző ellenőrök jelentéseivel kapcsolatos bírósági és egyéb jogi eljárásokat. |
| --- | --- |

15.

| 16. | a) | A szerződő feleknek minden év február 15-ig tájékoztatniuk kell az ICCAT-bizottságot az e rendelet által végrehajtott ajánlás keretében a folyó naptári évben végzendő ellenőrző vizsgálati tevékenységükkel kapcsolatos előzetes terveikről, és az ICCAT-bizottság javaslatokat tehet a szerződő feleknek az e területet érintő nemzeti tevékenységek összehangolására, beleértve az ellenőrök és az ellenőröket szállító hajók számának megállapítását is. |
| --- | --- | --- |

16.

a)

A szerződő feleknek minden év február 15-ig tájékoztatniuk kell az ICCAT-bizottságot az e rendelet által végrehajtott ajánlás keretében a folyó naptári évben végzendő ellenőrző vizsgálati tevékenységükkel kapcsolatos előzetes terveikről, és az ICCAT-bizottság javaslatokat tehet a szerződő feleknek az e területet érintő nemzeti tevékenységek összehangolására, beleértve az ellenőrök és az ellenőröket szállító hajók számának megállapítását is.

| b) | A 19-04. számú ICCAT-ajánlásban meghatározott rendelkezéseket és a részvételi terveket a szerződő feleknek egymás között alkalmazniuk kell, hacsak nincs közöttük erre vonatkozóan más megállapodás, továbbá az ICCAT-bizottságot minden ilyen jellegű megállapodásról értesíteni kell. Amennyiben azonban két szerződő fél közül az egyik ilyen értelmű értesítést küld az ICCAT-bizottságnak, az ellenőrző vizsgálati rendszer végrehajtását – az említett megállapodás megkötéséig – fel kell függeszteni. |
| --- | --- |

b)

A 19-04. számú ICCAT-ajánlásban meghatározott rendelkezéseket és a részvételi terveket a szerződő feleknek egymás között alkalmazniuk kell, hacsak nincs közöttük erre vonatkozóan más megállapodás, továbbá az ICCAT-bizottságot minden ilyen jellegű megállapodásról értesíteni kell. Amennyiben azonban két szerződő fél közül az egyik ilyen értelmű értesítést küld az ICCAT-bizottságnak, az ellenőrző vizsgálati rendszer végrehajtását – az említett megállapodás megkötéséig – fel kell függeszteni.

| 17. | a) | A halászeszközt azon alterületre vonatkozó hatályos szabályok szerint kell megvizsgálni, ahol az ellenőrző vizsgálatot végzik. Az ellenőr az ellenőrző vizsgálati jelentésben köteles megjelölni az ellenőrző vizsgálat végzésének helye szerinti alterületet, valamint ismertetni az esetlegesen feltárt jogsértéseket. |
| --- | --- | --- |

17.

a)

A halászeszközt azon alterületre vonatkozó hatályos szabályok szerint kell megvizsgálni, ahol az ellenőrző vizsgálatot végzik. Az ellenőr az ellenőrző vizsgálati jelentésben köteles megjelölni az ellenőrző vizsgálat végzésének helye szerinti alterületet, valamint ismertetni az esetlegesen feltárt jogsértéseket.

| b) | Az ellenőr jogosult ellenőrző vizsgálatnak alávetni minden használatban lévő vagy a fedélzeten található halászeszközt. |
| --- | --- |

b)

Az ellenőr jogosult ellenőrző vizsgálatnak alávetni minden használatban lévő vagy a fedélzeten található halászeszközt.

| 18. | Az ellenőrnek az ICCAT-bizottság által jóváhagyott azonosító jelzéssel kell ellátnia azokat az ellenőrző vizsgálat alá vont halászeszközöket, amelyek a jelek szerint nem felelnek meg az érintett hajó lobogó szerinti államára vonatkozóan érvényes ICCAT-bizottsági ajánlásoknak, és erről az ellenőrző vizsgálati jelentésben is be kell számolnia. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Az ellenőr fényképeket készíthet a halászeszközökről, a berendezésekről, a dokumentumokról, illetve bármely más, az ellenőr által szükségesnek tartott tárgyról oly módon, hogy a fényképen látszódjanak a tárgy azon részei, amelyek véleménye szerint nem felelnek meg a hatályos szabályozásnak, amely esetben a lefényképezett tárgyakat fel kell sorolni a jelentésben, és a fényképek másolatát csatolni kell a jelentésnek a lobogó szerinti állam számára küldött példányához. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Az ICCAT-ajánlásoknak való megfelelés megállapítására az ellenőr szükség szerint a fedélzeten lévő összes fogást ellenőrző vizsgálatnak veti alá. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Az ellenőrök azonosítására szolgáló, kártyaformátumú okmány mintája: |
| --- | --- |

21.

Image 3

---

X. MELLÉKLET

A VIDEOFELVÉTEL-KÉSZÍTÉSI ELJÁRÁSOKRA VONATKOZÓ MINIMUMELŐÍRÁSOK

Áthelyezési műveletek

| 1. | Az eredeti videofelvételt tartalmazó elektronikus tárolóeszközt az áthelyezési művelet befejezése után mielőbb a regionális ICCAT-megfigyelő rendelkezésére kell bocsátani, aki azt a további manipulációk megelőzése érdekében azonnal ellátja elektronikus aláírással. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az eredeti felvételt az esetnek megfelelően a fogóhajó fedélzetén, illetve a halgazdaság vagy a csapda üzemeltetőjénél kell tartani az adott engedély érvényességének teljes időtartama alatt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A videofelvételt két azonos példányban kell elkészíteni. Az egyik példányt az erszényes kerítőhálós hajón tartózkodó regionális ICCAT-megfigyelőnek, a másikat pedig a vontatóhajón tartózkodó nemzeti megfigyelőnek kell átadni; az utóbbi példánynak az ITD-t és a hozzá kapcsolódó fogásokat kell kísérnie. Ez az eljárás csak az áthelyezési művelet vontatóhajók közötti lebonyolítása esetén vonatkozik a nemzeti megfigyelőkre. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Minden videofelvétel elején vagy végén, vagy mindkét helyen, fel kell tüntetni az áthelyezésre vonatkozó ICCAT-engedély számát. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Minden egyes felvételen végig fel kell tüntetni a videofelvétel készítésének dátumát és időpontját. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A videofelvételnek tartalmaznia kell a hálónak vagy az ajtónak az áthelyezés megkezdése előtt történő kinyitását és bezárását, és a felvételen láthatónak kell lennie, hogy a fogadó és átadó ketrecek már tartalmaznak-e kékúszójú tonhalakat. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A videofelvételnek folyamatosnak kell lennie, megszakítások és vágások nélkül, és az áthelyezési művelet egészét le kell fednie. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A videofelvételt olyan minőségben kell elkészíteni, hogy a felvétel alapján megbecsülhető legyen az áthelyezett kékúszójú tonhalak száma. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ha a videofelvétel elégtelen minősége miatt nem becsülhető meg az áthelyezett kékúszójú tonhalak száma, ellenőrzési célú áthelyezési műveletet kell végrehajtani. Az üzemeltető kérheti a hajó vagy csapda lobogó szerinti hatóságait, hogy végezzenek ellenőrzési célú áthelyezési műveletet. Abban az esetben, ha az üzemeltető nem kér ilyen ellenőrzési célú áthelyezési műveletet vagy az önkéntes áthelyezés eredménye nem kielégítő, az ellenőrző hatóságok annyi ellenőrzést kérnek, amennyi csak szükséges, amíg megfelelő minőségű videofelvétel nem áll rendelkezésre. Az ilyen ellenőrzési célú áthelyezési műveletnek ki kell terjednie valamennyi kékúszójútonhal-egyednek a fogadó ketrecből egy másik, üres ketrecbe történő áthelyezésére. Amennyiben a hal egy csapdából származik, a csapdából a fogadó ketrecbe már áthelyezett kékúszójú tonhalakat vissza lehet küldeni a csapdába, amely esetben az ellenőrzési célú áthelyezést a regionális ICCAT-megfigyelő felügyelete mellett törölni kell. |
| --- | --- |

9.

Ketrecbehelyezési műveletek

| 1. | Az eredeti videofelvételt tartalmazó elektronikus tárolóeszközt a ketrecbehelyezési művelet befejezése után mielőbb a regionális ICCAT-megfigyelő rendelkezésére kell bocsátani, aki azt a további manipulációk megelőzése érdekében azonnal ellátja elektronikus aláírással. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az eredeti felvételt adott esetben az engedély érvényességének teljes időtartama alatt a halgazdaságban kell tartani. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A videofelvételt két azonos példányban kell elkészíteni. Az egyik példányt a halgazdaságba kirendelt regionális ICCAT-megfigyelőnek kell átadni. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Minden videofelvétel elején vagy végén, vagy mindkét helyen, fel kell tüntetni a ketrecbe helyezésre vonatkozó ICCAT-engedély számát. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Minden egyes felvételen végig fel kell tüntetni a videofelvétel készítésének dátumát és időpontját. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A videofelvételnek tartalmaznia kell a hálónak/ajtónak a ketrecbe helyezés megkezdése előtt történő kinyitását és bezárását, és a felvételen láthatónak kell lennie, hogy a fogadó és átadó ketrecek már tartalmaznak-e kékúszójú tonhalakat. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A videofelvételnek folyamatosnak kell lennie, megszakítások és vágások nélkül, és a ketrecbehelyezési művelet egészét le kell fednie. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A videofelvételt olyan minőségben kell elkészíteni, hogy a felvétel alapján megbecsülhető legyen az áthelyezett kékúszójú tonhalak száma. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ha a videofelvétel elégtelen minősége miatt nem becsülhető meg az áthelyezett kékúszójú tonhalak száma, az ellenőrző hatóságnak új ketrecbehelyezési művelet végrehajtását kell kérnie. Az új ketrecbehelyezési művelet során valamennyi kékúszójútonhal-egyedet a fogadó halgazdaság ketrecéből egy másik, üres halgazdasági ketrecbe kell áthelyezni. |
| --- | --- |

9.

---

XI. MELLÉKLET

A KETRECBEHELYEZÉSI MŰVELETEKKEL ÖSSZEFÜGGÉSBEN HASZNÁLT SZTEREOSZKOPIKUS KAMERARENDSZEREKRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK ÉS ELJÁRÁSOK

A.   Sztereoszkopikus kamerarendszerek használata

A sztereoszkopikus kamerarendszereknek a ketrecbehelyezési műveletek során történő, 51. cikk szerint előírt használatára az alábbi szabályok vonatkoznak:

| 1. | Az élő halakat érintő mintavétel gyakoriságának a ketrecbe helyezett halak mennyiségének legalább 20 %-át le kell fednie. Ha technikailag lehetséges, az élő halakat érintő mintavételnek folyamatosnak kell lennie, úgy, hogy minden ötödik egyedet mérnek meg; az ilyen mintavételt a kamerától 2–8 méter távolságban mért halakon kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.

Az élő halakat érintő mintavétel gyakoriságának a ketrecbe helyezett halak mennyiségének legalább 20 %-át le kell fednie. Ha technikailag lehetséges, az élő halakat érintő mintavételnek folyamatosnak kell lennie, úgy, hogy minden ötödik egyedet mérnek meg; az ilyen mintavételt a kamerától 2–8 méter távolságban mért halakon kell elvégezni.

| 2. | Az átadó ketrecet és a fogadó ketrecet összekötő áthelyezési kapu legfeljebb 10 méter széles és legfeljebb 10 méter magas lehet. |
| --- | --- |

2.

Az átadó ketrecet és a fogadó ketrecet összekötő áthelyezési kapu legfeljebb 10 méter széles és legfeljebb 10 méter magas lehet.

| 3. | Ha a halak hosszának mérete multimodális eloszlást mutat (két vagy több eltérő méretű kohorsz), akkor egynél több átváltási algoritmust lehet használni ugyanarra a ketrecbehelyezési műveletre. A farok tövéig mért hossz össztömeggé történő átváltására az SCRS által megállapított legkorszerűbb algoritmus(oka)t kell használni, a ketrecbehelyezési műveletek során mért halak méretosztályának megfelelően. |
| --- | --- |

3.

Ha a halak hosszának mérete multimodális eloszlást mutat (két vagy több eltérő méretű kohorsz), akkor egynél több átváltási algoritmust lehet használni ugyanarra a ketrecbehelyezési műveletre. A farok tövéig mért hossz össztömeggé történő átváltására az SCRS által megállapított legkorszerűbb algoritmus(oka)t kell használni, a ketrecbehelyezési műveletek során mért halak méretosztályának megfelelően.

| 4. | A sztereoszkopikus hosszméretvétel hitelesítését az egyes ketrecbehelyezési műveletek előtt kell elvégezni, egy 2–8 méter távolságra levő mérőrúd használatával. |
| --- | --- |

4.

A sztereoszkopikus hosszméretvétel hitelesítését az egyes ketrecbehelyezési műveletek előtt kell elvégezni, egy 2–8 méter távolságra levő mérőrúd használatával.

| 5. | A sztereoszkopikus program eredményeinek közlésekor fel kell tüntetni a sztereoszkopikus kamerarendszerre vonatkozó műszaki leírásban szereplő hibahatárt, amely nem lehet több +/– 5 %-nál. |
| --- | --- |

5.

A sztereoszkopikus program eredményeinek közlésekor fel kell tüntetni a sztereoszkopikus kamerarendszerre vonatkozó műszaki leírásban szereplő hibahatárt, amely nem lehet több +/– 5 %-nál.

| 6. | A sztereoszkopikus program eredményeiről szóló jelentésnek ki kell térnie valamennyi fentiekben felsorolt műszaki paraméterre, beleértve a mintavétel gyakoriságát, a mintavétel módját, a kamerától való távolságot, az áthelyezési kapu méretét és az algoritmusokat (hosszúság-tömeg viszony). Az SCRS-nek felül kell vizsgálnia ezeket a paramétereket, és szükség esetén ajánlásokat kell előterjesztenie módosításuk céljából. |
| --- | --- |

6.

A sztereoszkopikus program eredményeiről szóló jelentésnek ki kell térnie valamennyi fentiekben felsorolt műszaki paraméterre, beleértve a mintavétel gyakoriságát, a mintavétel módját, a kamerától való távolságot, az áthelyezési kapu méretét és az algoritmusokat (hosszúság-tömeg viszony). Az SCRS-nek felül kell vizsgálnia ezeket a paramétereket, és szükség esetén ajánlásokat kell előterjesztenie módosításuk céljából.

| 7. | Amennyiben a sztereoszkopikus videofelvétel elégtelen minősége miatt nem becsülhető meg a ketrecbe helyezés alatt álló kékúszójú tonhalak tömege, a fogóhajóért, a csapdáért vagy a halgazdaságért felelős tagállami hatóságoknak új ketrecbehelyezési művelet végrehajtását kell elrendelniük. |
| --- | --- |

7.

Amennyiben a sztereoszkopikus videofelvétel elégtelen minősége miatt nem becsülhető meg a ketrecbe helyezés alatt álló kékúszójú tonhalak tömege, a fogóhajóért, a csapdáért vagy a halgazdaságért felelős tagállami hatóságoknak új ketrecbehelyezési művelet végrehajtását kell elrendelniük.

B   A programok eredményeinek bemutatása és felhasználása

| 1. | Az olyan közös halászati műveletek vagy csapdákkal ejtett fogások esetében, amelyek rendeltetési helye egyetlen szerződő fél és/vagy tagállam felügyelete alá tartozó halgazdaság, a fogási jelentés és a sztereoszkopikus rendszerre irányuló program eredményei közötti eltérésekkel összefüggő döntéseket a közös halászati művelet vagy a csapdákkal ejtett összes fogás szintjén kell meghozni. A több szerződő felet és/vagy tagállamot érintő közös halászati műveletek esetében a fogási jelentés és a sztereoszkopikus rendszerre irányuló program eredményei közötti eltérésekkel összefüggő döntéseket a ketrecbehelyezési műveletek szintjén kell meghozni, hacsak a közös halászati műveletben részt vevő fogóhajókért felelős valamennyi, lobogó szerinti szerződő fél és/vagy tagállam hatóságai erről másként nem állapodnak meg. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A ketrecbe helyezés időpontjától számított tizenöt napon belül a halgazdaságért felelős tagállam jelentést készít a fogóhajóért vagy csapdáért felelős tagállamnak vagy szerződő félnek, valamint a Bizottságnak, amely jelentésnek tartalmaznia kell az alábbi dokumentumokat:






  a) | a sztereoszkopikus rendszerről szóló műszaki jelentés, amely magában foglalja a következőket:






  — | általános információk: faj, helyszín, ketrec, dátum, algoritmus, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

a sztereoszkopikus rendszerről szóló műszaki jelentés, amely magában foglalja a következőket:

—

általános információk: faj, helyszín, ketrec, dátum, algoritmus,

| — | a mérettel kapcsolatos statisztikai információk: átlagos tömeg és hossz, legkisebb tömeg és hossz, legnagyobb tömeg és hossz, a mintában szereplő halak egyedszáma, tömeg szerinti eloszlás, méret szerinti eloszlás; |
| --- | --- |

—

a mérettel kapcsolatos statisztikai információk: átlagos tömeg és hossz, legkisebb tömeg és hossz, legnagyobb tömeg és hossz, a mintában szereplő halak egyedszáma, tömeg szerinti eloszlás, méret szerinti eloszlás;

| b) | a program részletes eredményei, beleértve a mintavételben szereplő valamennyi hal méretét és tömegét; |
| --- | --- |

b)

a program részletes eredményei, beleértve a mintavételben szereplő valamennyi hal méretét és tömegét;

| c) | ketrecbehelyezési jelentés, amely magában foglalja a következőket:






  — | a műveletre vonatkozó általános információk: a ketrecbehelyezési művelet száma, a halgazdaság neve, a ketrec száma, a BCD száma, az ITD-szám, a fogóhajó vagy csapda neve és lobogója, a vontatóhajó neve és lobogója, a sztereoszkopikus rendszerrel készült felvétel dátuma és a felvételt tartalmazó fájl neve, |
| --- | --- | --- |

c)

ketrecbehelyezési jelentés, amely magában foglalja a következőket:

—

a műveletre vonatkozó általános információk: a ketrecbehelyezési művelet száma, a halgazdaság neve, a ketrec száma, a BCD száma, az ITD-szám, a fogóhajó vagy csapda neve és lobogója, a vontatóhajó neve és lobogója, a sztereoszkopikus rendszerrel készült felvétel dátuma és a felvételt tartalmazó fájl neve,

| — | a hosszúság tömegre való átváltásához használt algoritmus, |
| --- | --- |

—

a hosszúság tömegre való átváltásához használt algoritmus,

| — | a BCD-ben bejelentett mennyiségeknek a sztereoszkopikus rendszerrel végzett ellenőrzés során megállapított mennyiségekkel való összevetése az egyedek számát, az átlagos tömeget és az össztömeget tekintve (a különbség kiszámítása a következő képlet segítségével történik: (sztereoszkopikus rendszer – BCD)/sztereoszkopikus rendszer * 100), |
| --- | --- |

—

a BCD-ben bejelentett mennyiségeknek a sztereoszkopikus rendszerrel végzett ellenőrzés során megállapított mennyiségekkel való összevetése az egyedek számát, az átlagos tömeget és az össztömeget tekintve (a különbség kiszámítása a következő képlet segítségével történik: (sztereoszkopikus rendszer – BCD)/sztereoszkopikus rendszer * 100),

| — | a rendszer hibahatára, |
| --- | --- |

—

a rendszer hibahatára,

| — | a közös halászati műveletekhez/csapdákhoz kapcsolódó ketrecbehelyezési jelentések esetében az utolsó ilyen jelentésnek tartalmaznia kell a korábbi jelentésekben foglalt valamennyi adat összefoglalását. |
| --- | --- |

—

a közös halászati műveletekhez/csapdákhoz kapcsolódó ketrecbehelyezési jelentések esetében az utolsó ilyen jelentésnek tartalmaznia kell a korábbi jelentésekben foglalt valamennyi adat összefoglalását.

| 3. | A ketrecbehelyezési jelentés átvételekor a fogóhajóért vagy csapdáért felelős tagállami hatóságok az alábbi eseteknek megfelelően kötelesek meghozni minden szükséges intézkedést:






  a) | A fogóhajó vagy csapda által a BCD-ben bejelentett össztömeg a sztereoszkopikus rendszerrel végzett ellenőrzés eredményeinek tartományán belül van:






  — | nem kell elrendelni a tonhalak visszaengedését, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

A fogóhajó vagy csapda által a BCD-ben bejelentett össztömeg a sztereoszkopikus rendszerrel végzett ellenőrzés eredményeinek tartományán belül van:

—

nem kell elrendelni a tonhalak visszaengedését,

| — | a BCD-ben módosítani kell mind az egyedszámot (az ellenőrző kamerákkal végzett ellenőrzés alapján vagy alternatív módszerekkel kapott egyedszám szerint), mind az átlagos tömeget, az össztömeget viszont nem. |
| --- | --- |

—

a BCD-ben módosítani kell mind az egyedszámot (az ellenőrző kamerákkal végzett ellenőrzés alapján vagy alternatív módszerekkel kapott egyedszám szerint), mind az átlagos tömeget, az össztömeget viszont nem.

| b) | A fogóhajó vagy a csapda által a BCD-ben bejelentett össztömeg kisebb a sztereoszkopikus rendszerrel végzett ellenőrzés eredménytartományának legkisebb értékénél:






  — | el kell rendelni a tonhalak visszaengedését a sztereoszkopikus rendszerrel végzett ellenőrzés eredménytartományának legkisebb értéke szerint, |
| --- | --- | --- |

b)

A fogóhajó vagy a csapda által a BCD-ben bejelentett össztömeg kisebb a sztereoszkopikus rendszerrel végzett ellenőrzés eredménytartományának legkisebb értékénél:

—

el kell rendelni a tonhalak visszaengedését a sztereoszkopikus rendszerrel végzett ellenőrzés eredménytartományának legkisebb értéke szerint,

| — | a visszaengedési műveleteket a 41. cikk (2) bekezdésében és a XII. mellékletben meghatározott eljárásnak megfelelően kell végrehajtani, |
| --- | --- |

—

a visszaengedési műveleteket a 41. cikk (2) bekezdésében és a XII. mellékletben meghatározott eljárásnak megfelelően kell végrehajtani,

| — | a visszaengedési művelet lezárását követően a BCD-ben módosítani kell mind az egyedszámot (a visszaengedett egyedszámnak az ellenőrző kamerákkal végzett ellenőrzés alapján kapott egyedszámból történő kivonásával kapott egyedszám szerint), mind az átlagos tömeget, az össztömeget viszont nem. |
| --- | --- |

—

a visszaengedési művelet lezárását követően a BCD-ben módosítani kell mind az egyedszámot (a visszaengedett egyedszámnak az ellenőrző kamerákkal végzett ellenőrzés alapján kapott egyedszámból történő kivonásával kapott egyedszám szerint), mind az átlagos tömeget, az össztömeget viszont nem.

| c) | A fogóhajó vagy a csapda által a BCD-ben bejelentett össztömeg meghaladja a sztereoszkopikus rendszerrel végzett ellenőrzés eredménytartományának legnagyobb értékét:






  — | nem kell elrendelni a tonhalak visszaengedését, |
| --- | --- | --- |

c)

A fogóhajó vagy a csapda által a BCD-ben bejelentett össztömeg meghaladja a sztereoszkopikus rendszerrel végzett ellenőrzés eredménytartományának legnagyobb értékét:

—

nem kell elrendelni a tonhalak visszaengedését,

| — | a BCD-ben megfelelően módosítani kell az össztömeget (a sztereoszkopikus rendszerekkel végzett ellenőrzés eredménytartományának legnagyobb értéke szerint), az egyedszámot (az ellenőrző kamerával végzett megfigyelés eredményei szerint), valamint az átlagos tömeget. |
| --- | --- |

—

a BCD-ben megfelelően módosítani kell az össztömeget (a sztereoszkopikus rendszerekkel végzett ellenőrzés eredménytartományának legnagyobb értéke szerint), az egyedszámot (az ellenőrző kamerával végzett megfigyelés eredményei szerint), valamint az átlagos tömeget.

| 4. | A BCD bármilyen érdemi módosítása esetén a 2. szakaszban megadott értékeknek (egyedszám és tömeg) összeegyeztethetőnek kell lenniük a 6. szakaszban megadott értékekkel, továbbá a 3., a 4. és a 6. szakaszban megadott értékek nem lehetnek magasabbak a 2. szakasz szerinti értékeknél. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az olyan eltérések kiegyenlítése esetén, amelyek egy közös halászati művelettel/csapdával kapcsolatos összes ketrecbe helyezésről készült egyes jelentésekben megállapítást nyertek – függetlenül attól, hogy szükség van-e visszaengedési műveletre vagy sem –, valamennyi kapcsolódó BCD-t a sztereoszkopikus rendszerrel végzett ellenőrzés eredményeinek legkisebb értéke szerint kell módosítani. A visszaengedett kékúszójú tonhalak mennyiségével kapcsolatos BCD-ket a visszaengedett tömeg/egyedszám megjelenítése érdekében szintén módosítani kell. Az olyan kékúszójú tonhalakra vonatkozó BCD-ket, amelyeket nem engedtek vissza, de amelyek esetében a sztereoszkopikus rendszerekkel vagy alternatív módszerekkel kapott eredmények eltérnek a jelentések szerint kifogott és áthelyezett mennyiségektől, szintén módosítani kell e különbségek megjelenítése érdekében.
  Az olyan fogásokra vonatkozó BCD-ket, amelyekből visszaengedés történt, szintén módosítani kell a visszaengedett tömeg/egyedszám megjelenítése érdekében. |
| --- | --- |

5.

Az olyan fogásokra vonatkozó BCD-ket, amelyekből visszaengedés történt, szintén módosítani kell a visszaengedett tömeg/egyedszám megjelenítése érdekében.

---

XII. MELLÉKLET

VISSZAENGEDÉSI PROTOKOLL

1.

A kékúszójú tonhalak tenyésztőketrecből a tengerbe való visszaengedését videokamerával rögzíteni kell, és azt a regionális ICCAT-megfigyelőnek meg kell figyelnie; a megfigyelőnek a műveletről jelentést kell készítenie, amelyet a videofelvétellel együtt be kell nyújtania az ICCAT titkárságának.

2.

A halak visszaengedésének elrendelése esetén a halgazdaság üzemeltetőjének egy regionális ICCAT-megfigyelő kirendelését kell kérnie.

3.

A kékúszójú tonhalaknak szállítóketrecből vagy csapdából a tengerbe való visszaengedését a vontatóhajóért vagy csapdáért felelős tagállam nemzeti megfigyelőjének meg kell figyelnie, és arról jelentést kell készítenie a felelős tagállam ellenőrző hatóságainak.

4.

A visszaengedési művelet elvégzése előtt a tagállami ellenőrző hatóságok hagyományos és/vagy sztereoszkopikus kamerák felhasználásával végzendő ellenőrzési célú áthelyezést rendelhetnek el annak érdekében, hogy megbecsülhető legyen a visszaengedendő halak egyedszáma és tömege.

5.

A tagállami hatóságok végrehajthatnak minden olyan további intézkedést is, amelyet szükségesnek ítélnek annak biztosításához, hogy a visszaengedési műveletek a legmegfelelőbb helyen és időben történjenek, így növelve annak valószínűségét, hogy a halak visszatérjenek az állományba. Az üzemeltető felel azért, hogy a halak a visszaengedési művelet végrehajtásáig életben maradjanak. A visszaengedési műveletekre a ketrecbehelyezési műveletek befejezésétől számított három héten belül kell sort keríteni.

6.

A lehalászási műveletek befejezését követően azokat a halgazdaságban maradó halakat, amelyek nem szerepelnek a BCD-n, a 41. cikk (2) bekezdésében és az ebben a mellékletben meghatározott eljárásoknak megfelelően vissza kell engedni.

---

XIII. MELLÉKLET

AZ ELPUSZTULT HALAK KEZELÉSE

Erszényes kerítőhálós hajók által végzett halászati műveletek során a kerítőhálóban talált elpusztult halak mennyiségét fel kell jegyezni a halászhajó naplójába, és ennek megfelelően le kell vonni az adott tagállam kvótájából.

Az elpusztult halak első áthelyezés során történő rögzítése és kezelése:

| 1. | A vontatóhajó üzemeltetőjének át kell adni a BCD-t, amelynek 2. szakaszát (Összes fogás), 3. szakaszát (Élő halak kereskedelme) és 4. szakaszát (Áthelyezés – az elpusztult halakat is beleértve) már kitöltötték.
  A 3. és 4. szakaszban bejelentett összmennyiségeknek meg kell egyezniük a 2. szakaszban megadott mennyiségekkel. A BCD-t e rendeletnek megfelelően az eredeti ITD-nek kell kísérnie. Az ITD-ben szereplő mennyiségeknek (élve áthelyezett halak) meg kell egyezniük a kapcsolódó BCD 3. szakaszában megadott mennyiségekkel. |
| --- | --- |

1.

A vontatóhajó üzemeltetőjének át kell adni a BCD-t, amelynek 2. szakaszát (Összes fogás), 3. szakaszát (Élő halak kereskedelme) és 4. szakaszát (Áthelyezés – az elpusztult halakat is beleértve) már kitöltötték.

A 3. és 4. szakaszban bejelentett összmennyiségeknek meg kell egyezniük a 2. szakaszban megadott mennyiségekkel. A BCD-t e rendeletnek megfelelően az eredeti ITD-nek kell kísérnie. Az ITD-ben szereplő mennyiségeknek (élve áthelyezett halak) meg kell egyezniük a kapcsolódó BCD 3. szakaszában megadott mennyiségekkel.

| 2. | A BCD-nek a 8. szakaszt (Kereskedelmi információk) is tartalmazó másolatát ki kell kitölteni, majd át kell adni azon kisegítő hajó üzemeltetőjének, amelyik az elpusztult kékúszójú tonhalakat partra szállítja (vagy a fogóhajón kell megőrizni, ha az közvetlenül a parton köt ki). Az elpusztult halakat és a BCD másodpéldányát az ITD egy példányának kell kísérnie. |
| --- | --- |

2.

A BCD-nek a 8. szakaszt (Kereskedelmi információk) is tartalmazó másolatát ki kell kitölteni, majd át kell adni azon kisegítő hajó üzemeltetőjének, amelyik az elpusztult kékúszójú tonhalakat partra szállítja (vagy a fogóhajón kell megőrizni, ha az közvetlenül a parton köt ki). Az elpusztult halakat és a BCD másodpéldányát az ITD egy példányának kell kísérnie.

| 3. | Az elpusztult halak mennyiségeit fel kell jegyezni a fogást ejtő fogóhajó BCD-jébe, közös halászati műveletek esetében pedig a fogóhajók, illetve egy, a műveletben részt vevő, más lobogó alatt közlekedő hajó BCD-jébe. |
| --- | --- |

3.

Az elpusztult halak mennyiségeit fel kell jegyezni a fogást ejtő fogóhajó BCD-jébe, közös halászati műveletek esetében pedig a fogóhajók, illetve egy, a műveletben részt vevő, más lobogó alatt közlekedő hajó BCD-jébe.

---

XIV. MELLÉKLET

ICCAT KETRECBEHELYEZÉSI NYILATKOZAT
   (1)

| A hajó neve | Lobogó | Nyilvántartási szám Azonosítható ketrecszám | A fogás dátuma | A fogás helye Hosszúság Szélesség | eBCD szám | eBCD dátum | A ketrecbe helyezés dátuma | Ketrecbe helyezett mennyiség (t) | Hizlalás céljából ketrecbe helyezett halak száma | Méret szerinti összetétel | Halgazdaság (*1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

A hajó neve

Lobogó

Nyilvántartási szám Azonosítható ketrecszám

A fogás dátuma

A fogás helye Hosszúság Szélesség

eBCD szám

eBCD dátum

A ketrecbe helyezés dátuma

Ketrecbe helyezett mennyiség (t)

Hizlalás céljából ketrecbe helyezett halak száma

Méret szerinti összetétel

Halgazdaság (*1)

---

(1)  A ketrecbe helyezésre vonatkozóan a 06-07.számú ICCAT-ajánlásban meghatározott nyilatkozat.

(*1)  Az egyezmény hatálya alá tartozó területen fogott kékúszójú tonhal hizlalására engedéllyel rendelkező gazdaság.

---

XV. MELLÉKLET

A VMS-NEK AZ ICCAT-EGYEZMÉNY HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLETEN TÖRTÉNŐ LÉTREHOZÁSÁRA VONATKOZÓ MINIMUMELŐÍRÁSOK
   (1)

1.

| a) | megköveteli, hogy a halászhajói rendelkezzenek olyan önálló, nem manipulálható rendszerrel, amely folyamatosan, automatikusan és a hajó bármilyen beavatkozásától függetlenül üzeneteket továbbít a lobogó szerinti tagállam halászati felügyelő központjának (a továbbiakban: FMC), hogy a lobogó szerinti tagállam nyomon követhesse az adott halászhajó helyzetét, irányát és sebességét; |
| --- | --- |

a)

megköveteli, hogy a halászhajói rendelkezzenek olyan önálló, nem manipulálható rendszerrel, amely folyamatosan, automatikusan és a hajó bármilyen beavatkozásától függetlenül üzeneteket továbbít a lobogó szerinti tagállam halászati felügyelő központjának (a továbbiakban: FMC), hogy a lobogó szerinti tagállam nyomon követhesse az adott halászhajó helyzetét, irányát és sebességét;

| b) | gondoskodik arról, hogy a halászhajó fedélzetén elhelyezett műholdas nyomkövető berendezés folyamatosan begyűjtse és továbbítsa a lobogó szerinti tagállam FMC-jének a következő adatokat:






  — | a hajó azonosító jele, |
| --- | --- | --- |

b)

gondoskodik arról, hogy a halászhajó fedélzetén elhelyezett műholdas nyomkövető berendezés folyamatosan begyűjtse és továbbítsa a lobogó szerinti tagállam FMC-jének a következő adatokat:

—

a hajó azonosító jele,

| — | a hajó helyzete (földrajzi hosszúság és szélesség) 500 méternél kisebb hibahatárral és 99 %-os konfidencia-intervallummal, és |
| --- | --- |

—

a hajó helyzete (földrajzi hosszúság és szélesség) 500 méternél kisebb hibahatárral és 99 %-os konfidencia-intervallummal, és

| — | a dátum és az időpont; |
| --- | --- |

—

a dátum és az időpont;

| c) | biztosítja, hogy a lobogó szerinti tagállam FMC-je automatikusan értesítést kapjon, ha megszakad az FMC és a műholdas nyomkövető berendezés közötti kommunikáció; |
| --- | --- |

c)

biztosítja, hogy a lobogó szerinti tagállam FMC-je automatikusan értesítést kapjon, ha megszakad az FMC és a műholdas nyomkövető berendezés közötti kommunikáció;

| d) | a parti állammal együttműködve biztosítja, hogy a lobogója alatt közlekedő hajói által az adott parti állam joghatósága alá tartozó vizeken végzett tevékenység során továbbított helyzetmeghatározási üzenetek automatikusan és valós időben eljussanak a tevékenységet engedélyező parti állam FMC-jéhez is. E rendelkezés végrehajtása során kellő figyelmet kell fordítani a működési költségek, a technikai nehézségek és az ilyen üzenetek továbbításával járó adminisztratív terhek minimalizálására; és |
| --- | --- |

d)

a parti állammal együttműködve biztosítja, hogy a lobogója alatt közlekedő hajói által az adott parti állam joghatósága alá tartozó vizeken végzett tevékenység során továbbított helyzetmeghatározási üzenetek automatikusan és valós időben eljussanak a tevékenységet engedélyező parti állam FMC-jéhez is. E rendelkezés végrehajtása során kellő figyelmet kell fordítani a működési költségek, a technikai nehézségek és az ilyen üzenetek továbbításával járó adminisztratív terhek minimalizálására; és

| e) | biztosítja, hogy a helyzetmeghatározási üzeneteknek a d) pontban foglaltak szerinti továbbítása és fogadása megkönnyítése érdekében a lobogó szerinti tagállam vagy a szerződő fél FMC-je és a parti állam FMC-je megosszák egymással kapcsolattartási adataikat, és haladéktalanul értesítsék egymást az ezen információkban bekövetkezett bármiféle változásról. A parti állam FMC-je az egymást követő helyzetmeghatározási üzenetek fogadásában bekövetkező bármilyen fennakadásról értesíti a lobogó szerinti tagállam vagy a lobogó szerinti szerződő fél FMC-jét. A lobogó szerinti tagállam vagy a szerződő fél FMC-je és a parti állam FMC-je között a helyzetmeghatározási üzenetek továbbítása biztonságos kommunikációs rendszeren keresztül, elektronikus úton történik. |
| --- | --- |

e)

biztosítja, hogy a helyzetmeghatározási üzeneteknek a d) pontban foglaltak szerinti továbbítása és fogadása megkönnyítése érdekében a lobogó szerinti tagállam vagy a szerződő fél FMC-je és a parti állam FMC-je megosszák egymással kapcsolattartási adataikat, és haladéktalanul értesítsék egymást az ezen információkban bekövetkezett bármiféle változásról. A parti állam FMC-je az egymást követő helyzetmeghatározási üzenetek fogadásában bekövetkező bármilyen fennakadásról értesíti a lobogó szerinti tagállam vagy a lobogó szerinti szerződő fél FMC-jét. A lobogó szerinti tagállam vagy a szerződő fél FMC-je és a parti állam FMC-je között a helyzetmeghatározási üzenetek továbbítása biztonságos kommunikációs rendszeren keresztül, elektronikus úton történik.

2.

Minden tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a VMS-üzeneteket az (1) bekezdésben meghatározottak szerint továbbítsák és fogadják, és hogy ezt az információt a lobogójuk alatt közlekedő hajóik helyzetének folyamatos nyomon követésére használják.

3.

| a) | a műholdas nyomkövető berendezést semmilyen módon ne manipulálják; |
| --- | --- |

a)

a műholdas nyomkövető berendezést semmilyen módon ne manipulálják;

| b) | a VMS-adatokat semmilyen módon ne módosítsák; |
| --- | --- |

b)

a VMS-adatokat semmilyen módon ne módosítsák;

| c) | a műholdas nyomkövető berendezéshez csatlakozó antennákat semmi ne zavarja; |
| --- | --- |

c)

a műholdas nyomkövető berendezéshez csatlakozó antennákat semmi ne zavarja;

| d) | a műholdas nyomkövető berendezés be legyen építve a halászhajóba, és az áramellátását semmiképpen ne lehessen szándékosan megszakítani; és |
| --- | --- |

d)

a műholdas nyomkövető berendezés be legyen építve a halászhajóba, és az áramellátását semmiképpen ne lehessen szándékosan megszakítani; és

| e) | a műholdas nyomkövető berendezést kizárólag javítás vagy csere céljából távolítsák el a hajóról. |
| --- | --- |

e)

a műholdas nyomkövető berendezést kizárólag javítás vagy csere céljából távolítsák el a hajóról.

4.

A halászhajó fedélzetén található műholdas nyomkövető berendezés műszaki meghibásodása vagy működésképtelensége esetén a berendezést az esemény időpontjától számított egy hónapon belül meg kell javítani vagy ki kell cserélni, kivéve, ha a hajót adott esetben törölték az engedélyezett nagy méretű halászhajók jegyzékéből, vagy azoknak a hajóknak az esetében, amelyeknek nem kell szerepelniük az ICCAT által engedélyezett hajók listáján, a lobogó szerinti szerződő fél joghatóságán kívüli területekre vonatkozó halászati engedély már nem érvényes. A hajó nem kaphat engedélyt arra, hogy meghibásodott műholdas nyomkövető berendezéssel halászati útra induljon. Ezen túlmenően, ha egy berendezés egy halászati út során működésképtelenné válik vagy műszakilag meghibásodik, akkor a javítást vagy a cserét azonnal el kell végezni, amint a hajó kikötőbe ér; a halászhajó nem indulhat halászati útra, amíg a műholdas nyomkövető berendezést meg nem javították vagy ki nem cserélték.

5.

Minden tagállam vagy szerződő fél gondoskodik arról, hogy a meghibásodott műholdas nyomkövető berendezéssel rendelkező halászhajók egyéb kommunikációs eszközökkel (rádió, webalapú jelentéstétel, e-mail, fax vagy telex útján) legalább naponta eljuttassák az FMC-hez az (1) bekezdés b) pontjában említett információkat tartalmazó jelentéseket.

6.

A tagállamok vagy szerződő felek csak abban az esetben engedélyezhetik a hajók számára, hogy műholdas nyomkövető berendezésüket kikapcsolják, ha a hajó hosszabb ideig nem folytat halászatot (pl. szárazdokkban áll javítás céljából), és erről előzetesen értesíti a lobogója szerinti tagállam vagy szerződő fél illetékes hatóságait. Mielőtt a hajó elhagyja a kikötőt, a műholdas nyomkövető berendezést újra aktiválni kell, és legalább egy jelentést össze kell állítani és el kell küldeni vele.

---

(1)  Lásd a műholdas hajómegfigyelési rendszernek az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen történő létrehozására vonatkozó minimumelőírásokról szóló 18-10. számú ICCAT-ajánlást.

1

---

XVI. MELLÉKLET

AZ (EU) 2016/1627 ÉS E RENDELET KÖZÖTTI MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| Az (EU) 2016/1627 rendelet | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk | 1. cikk |
| 3. cikk | 5. cikk |
| 4. cikk | – |
| 5. cikk | 6. cikk |
| 6. cikk | 11. cikk |
| 7. cikk | 12. cikk |
| 8. cikk | 13. cikk |
| 9. cikk | 14. cikk |
| 10. cikk | 16. cikk |
| 11. cikk | 17. cikk és I. melléklet |
| 12. cikk | 17. cikk és I. melléklet |
| 13. cikk | 18. cikk |
| 14. cikk | 19. cikk |
| 15. cikk | 20. cikk |
| 16. cikk | 21. cikk |
| 17. cikk | 25. cikk |
| 18. cikk | 22. cikk |
| 19. cikk | 23. cikk |
| 20. cikk | 26. cikk |
| 21. cikk | 4. cikk |
| 22. cikk | 27. cikk |
| 23. cikk | 28. cikk |
| 24. cikk | 30. cikk |
| 25. cikk | 31. cikk |
| 26. cikk | 32. cikk |
| 27. cikk | 36. cikk |
| 28. cikk | 37. cikk |
| 29. cikk | 29. cikk |
| 30. cikk | 33. cikk |
| 31. cikk | 34. cikk |
| 32. cikk | 35. cikk |
| 33. cikk | 40. cikk |
| 34. cikk | 41. cikk |
| 35. cikk | 43. cikk |
| 36. cikk | 44. cikk |
| 37. cikk | 51. cikk |
| 38. cikk | 42. cikk |
| 39. cikk | 45. cikk |
| 40. cikk | 46. cikk |
| 41. cikk | 46. cikk |
| 42. cikk | 47. cikk |
| 43. cikk | 48. cikk |
| 44. cikk | 49. cikk |
| 45. cikk | 50. cikk |
| 46. cikk | 51. cikk |
| 47. cikk | 55. cikk |
| 48. cikk | 56. cikk |
| 49. cikk | 57. cikk |
| 50. cikk | 38. cikk |
| 51. cikk | 39. cikk |
| 52. cikk | 58. cikk |
| 53. cikk | 15. cikk |
| 54. cikk | 59. cikk |
| 55. cikk | 60. cikk |
| 56. cikk | 62. cikk |
| 57. cikk | 63. cikk |
| 58. cikk | 64. cikk |
| 59. cikk | 68. cikk |
| 60. cikk | 70. cikk |
| 61. cikk | 71. cikk |
| I. melléklet | I. melléklet |
| II. melléklet | II. melléklet |
| III. melléklet | V. melléklet |
| IV. melléklet | VI. melléklet |
| V. melléklet | III. melléklet |
| VI. melléklet | IV. melléklet |
| VII. melléklet | VIII. melléklet |
| VIII. melléklet | IX. melléklet |
| IX. melléklet | X. melléklet |
| X. melléklet | XI. melléklet |
| XI. melléklet | XII. melléklet |
| XII. melléklet | XIII. melléklet |

Az (EU) 2016/1627 rendelet

Ez a rendelet

1. cikk

1. cikk

2. cikk

1. cikk

3. cikk

5. cikk

4. cikk

–

5. cikk

6. cikk

6. cikk

11. cikk

7. cikk

12. cikk

8. cikk

13. cikk

9. cikk

14. cikk

10. cikk

16. cikk

11. cikk

17. cikk és I. melléklet

12. cikk

17. cikk és I. melléklet

13. cikk

18. cikk

14. cikk

19. cikk

15. cikk

20. cikk

16. cikk

21. cikk

17. cikk

25. cikk

18. cikk

22. cikk

19. cikk

23. cikk

20. cikk

26. cikk

21. cikk

4. cikk

22. cikk

27. cikk

23. cikk

28. cikk

24. cikk

30. cikk

25. cikk

31. cikk

26. cikk

32. cikk

27. cikk

36. cikk

28. cikk

37. cikk

29. cikk

29. cikk

30. cikk

33. cikk

31. cikk

34. cikk

32. cikk

35. cikk

33. cikk

40. cikk

34. cikk

41. cikk

35. cikk

43. cikk

36. cikk

44. cikk

37. cikk

51. cikk

38. cikk

42. cikk

39. cikk

45. cikk

40. cikk

46. cikk

41. cikk

46. cikk

42. cikk

47. cikk

43. cikk

48. cikk

44. cikk

49. cikk

45. cikk

50. cikk

46. cikk

51. cikk

47. cikk

55. cikk

48. cikk

56. cikk

49. cikk

57. cikk

50. cikk

38. cikk

51. cikk

39. cikk

52. cikk

58. cikk

53. cikk

15. cikk

54. cikk

59. cikk

55. cikk

60. cikk

56. cikk

62. cikk

57. cikk

63. cikk

58. cikk

64. cikk

59. cikk

68. cikk

60. cikk

70. cikk

61. cikk

71. cikk

I. melléklet

I. melléklet

II. melléklet

II. melléklet

III. melléklet

V. melléklet

IV. melléklet

VI. melléklet

V. melléklet

III. melléklet

VI. melléklet

IV. melléklet

VII. melléklet

VIII. melléklet

VIII. melléklet

IX. melléklet

IX. melléklet

X. melléklet

X. melléklet

XI. melléklet

XI. melléklet

XII. melléklet

XII. melléklet

XIII. melléklet

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2023.9.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 238/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 238/65

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/2054 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. szeptember 20.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [„Allåkerbär från Norrland” (OEM)]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Svédország kérelmét (2) az „Allåkerbär från Norrland” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Svédország kérelmét (2) az „Allåkerbär från Norrland” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat, ezért az „Allåkerbär från Norrland” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat, ezért az „Allåkerbär från Norrland” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az „Allåkerbär från Norrland” (OEM) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.6. osztályba (Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva) tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 20-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 199., 2023.6.7., 21. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2023.9.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 238/67 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 238/67

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/2055 RENDELETE

(2023. szeptember 25.)

a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének a szintetikus polimer mikrorészecskék tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 68. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A szintetikus vagy a kémiailag módosított természetes polimerek apró, vízben nem oldódó, nagyon lassan lebomló és élő szervezetekbe könnyen bejutó töredékei mindenütt jelen vannak, ami aggályokat vet fel a környezetre és esetlegesen az emberi egészségre gyakorolt általános hatásukkal kapcsolatban. Ezek a polimerek széles körben elterjedtek a környezetben, és már az ivóvízben és az élelmiszerekben is kimutatták a jelenlétüket. Felhalmozódnak a környezetben, és hozzájárulnak a mikroműanyag-szennyezéshez. |
| --- | --- |

(1)

A szintetikus vagy a kémiailag módosított természetes polimerek apró, vízben nem oldódó, nagyon lassan lebomló és élő szervezetekbe könnyen bejutó töredékei mindenütt jelen vannak, ami aggályokat vet fel a környezetre és esetlegesen az emberi egészségre gyakorolt általános hatásukkal kapcsolatban. Ezek a polimerek széles körben elterjedtek a környezetben, és már az ivóvízben és az élelmiszerekben is kimutatták a jelenlétüket. Felhalmozódnak a környezetben, és hozzájárulnak a mikroműanyag-szennyezéshez.

| (2) | A mikroműanyag-szennyezés nagy része akaratlanul keletkezik, például a nagyobb műanyaghulladék-darabok lebomlása, a gumiabroncsok és útfestékek kopása és elhasználódása vagy a szintetikus anyagból készült ruhák mosása révén. Ugyanakkor a szintetikus vagy a kémiailag módosított természetes polimerek apró töredékeit gyártás útján is előállítják, önmagukban való felhasználás vagy termékekhez való hozzáadás céljából. |
| --- | --- |

(2)

A mikroműanyag-szennyezés nagy része akaratlanul keletkezik, például a nagyobb műanyaghulladék-darabok lebomlása, a gumiabroncsok és útfestékek kopása és elhasználódása vagy a szintetikus anyagból készült ruhák mosása révén. Ugyanakkor a szintetikus vagy a kémiailag módosított természetes polimerek apró töredékeit gyártás útján is előállítják, önmagukban való felhasználás vagy termékekhez való hozzáadás céljából.

| (3) | A Tanács a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési tervvel kapcsolatos, 2016. június 20-i következtetéseiben (2), illetve a nemzetközi óceánpolitikai irányítással kapcsolatos, 2017. március 24-i következtetéseiben (3) felszólította a Bizottságot, hogy javasoljon intézkedéseket a makro- és mikroméretű műanyaghulladék tengeri környezetbe történő kibocsátásának csökkentésére, és többek között dolgozzon ki javaslatot a polimerek kozmetikai és testápolási termékekben, illetve mosó- és tisztítószerekben való felhasználásának betiltására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési tervvel kapcsolatos, 2016. június 20-i következtetéseiben (2), illetve a nemzetközi óceánpolitikai irányítással kapcsolatos, 2017. március 24-i következtetéseiben (3) felszólította a Bizottságot, hogy javasoljon intézkedéseket a makro- és mikroméretű műanyaghulladék tengeri környezetbe történő kibocsátásának csökkentésére, és többek között dolgozzon ki javaslatot a polimerek kozmetikai és testápolási termékekben, illetve mosó- és tisztítószerekben való felhasználásának betiltására vonatkozóan.

| (4) | A műanyagszennyezés kezelése érdekében a Bizottság 2018 januárjában műanyagokkal kapcsolatos stratégiát (4) fogadott el, amelynek célja többek között a mikroműanyag-szennyezéshez hozzájáruló valamennyi hatás csökkentése volt. Ezt a kötelezettségvállalást megújította az európai zöld megállapodás (5) 2019. decemberi, a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv (6) 2020. márciusi és a levegőre, a vízre és a talajra vonatkozó szennyező anyag-mentességi cselekvési terv (7) 2021. májusi közzététele. Ez utóbbi terv 2030-ig elérendő céljai között szerepel a környezetbe kerülő mikroműanyagok mennyiségének 30 %-os csökkentése. |
| --- | --- |

(4)

A műanyagszennyezés kezelése érdekében a Bizottság 2018 januárjában műanyagokkal kapcsolatos stratégiát (4) fogadott el, amelynek célja többek között a mikroműanyag-szennyezéshez hozzájáruló valamennyi hatás csökkentése volt. Ezt a kötelezettségvállalást megújította az európai zöld megállapodás (5) 2019. decemberi, a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv (6) 2020. márciusi és a levegőre, a vízre és a talajra vonatkozó szennyező anyag-mentességi cselekvési terv (7) 2021. májusi közzététele. Ez utóbbi terv 2030-ig elérendő céljai között szerepel a környezetbe kerülő mikroműanyagok mennyiségének 30 %-os csökkentése.

| (5) | 2018 szeptemberében az Európai Parlament felkérte (8) a Bizottságot, hogy 2020-ra vezesse be a kozmetikai és testápolási termékekben, valamint a mosó- és tisztítószerekben előforduló mikroműanyagok tilalmát. |
| --- | --- |

(5)

2018 szeptemberében az Európai Parlament felkérte (8) a Bizottságot, hogy 2020-ra vezesse be a kozmetikai és testápolási termékekben, valamint a mosó- és tisztítószerekben előforduló mikroműanyagok tilalmát.

| (6) | A mikroműanyag-szennyezésnek a környezetre és esetlegesen az emberi egészségre gyakorolt lehetséges hatásai világszerte aggodalomra adnak okot. Több tagállam célzott intézkedéseket javasolt vagy fogadott el. A nemzeti korlátozások sokfélesége azonban akadályozhatja a belső piac működését, ezért uniós szintű harmonizációra van szükség. |
| --- | --- |

(6)

A mikroműanyag-szennyezésnek a környezetre és esetlegesen az emberi egészségre gyakorolt lehetséges hatásai világszerte aggodalomra adnak okot. Több tagállam célzott intézkedéseket javasolt vagy fogadott el. A nemzeti korlátozások sokfélesége azonban akadályozhatja a belső piac működését, ezért uniós szintű harmonizációra van szükség.

| (7) | 2017. november 9-én a Bizottság az 1907/2006/EK rendelet 69. cikkének (1) bekezdése alapján felkérte (9) az Európai Vegyianyag-ügynökséget (a továbbiakban: Ügynökség), hogy készítsen dokumentációt (a továbbiakban: a XV. melléklet szerinti dokumentáció) a termékekben egy adott tulajdonság elérése érdekében jelen lévő (a továbbiakban: szándékosan előforduló), 5 mm-es vagy annál kisebb, vízben nem oldódó szintetikus polimerek (a továbbiakban: szintetikus polimer mikrorészecskék) lehetséges korlátozásáról, amelynek célja az említett mikrorészecskék által a vízi környezetre jelentett kockázat kezelése. |
| --- | --- |

(7)

2017. november 9-én a Bizottság az 1907/2006/EK rendelet 69. cikkének (1) bekezdése alapján felkérte (9) az Európai Vegyianyag-ügynökséget (a továbbiakban: Ügynökség), hogy készítsen dokumentációt (a továbbiakban: a XV. melléklet szerinti dokumentáció) a termékekben egy adott tulajdonság elérése érdekében jelen lévő (a továbbiakban: szándékosan előforduló), 5 mm-es vagy annál kisebb, vízben nem oldódó szintetikus polimerek (a továbbiakban: szintetikus polimer mikrorészecskék) lehetséges korlátozásáról, amelynek célja az említett mikrorészecskék által a vízi környezetre jelentett kockázat kezelése.

| (8) | 2019. január 29-én az Ügynökség közzétette a XV. melléklet szerinti dokumentációt (10), amelyben arra a következtetésre jutott, hogy a szintetikus polimer mikrorészecskék szándékos használata, amely az említett részecskék környezetbe való kibocsátását eredményezi, olyan kockázatot jelent a környezetre nézve, amely nincs megfelelően ellenőrizve, és amellyel uniós szinten kell foglalkozni. Az Ügynökség becslése szerint jelenleg évente több mint 42 000 tonna szándékosan előforduló mikroműanyag kerül kibocsátásra a környezetbe (11). A XV. melléklet szerinti dokumentáció differenciált kockázatkezelési megközelítést javasolt a szóban forgó, nem megfelelően ellenőrzött szintetikus polimer mikrorészecskékből eredő kockázatok kezelésére. Azon ágazatok és felhasználások esetében, ahol a kibocsátások elkerülhetetlennek bizonyultak, a forgalomba hozatal teljes betiltását javasolták. Az elkerülhető kibocsátások minimalizálása érdekében használati és ártalmatlanítási útmutatókat ajánlottak. Továbbá az olyan felhasználásokból származó kibocsátásokra vonatkozó információk gyűjtése érdekében, amelyek nem tartoznak a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalom hatálya alá, jelentéstéli következmény bevezetését javasolták. |
| --- | --- |

(8)

2019. január 29-én az Ügynökség közzétette a XV. melléklet szerinti dokumentációt (10), amelyben arra a következtetésre jutott, hogy a szintetikus polimer mikrorészecskék szándékos használata, amely az említett részecskék környezetbe való kibocsátását eredményezi, olyan kockázatot jelent a környezetre nézve, amely nincs megfelelően ellenőrizve, és amellyel uniós szinten kell foglalkozni. Az Ügynökség becslése szerint jelenleg évente több mint 42 000 tonna szándékosan előforduló mikroműanyag kerül kibocsátásra a környezetbe (11). A XV. melléklet szerinti dokumentáció differenciált kockázatkezelési megközelítést javasolt a szóban forgó, nem megfelelően ellenőrzött szintetikus polimer mikrorészecskékből eredő kockázatok kezelésére. Azon ágazatok és felhasználások esetében, ahol a kibocsátások elkerülhetetlennek bizonyultak, a forgalomba hozatal teljes betiltását javasolták. Az elkerülhető kibocsátások minimalizálása érdekében használati és ártalmatlanítási útmutatókat ajánlottak. Továbbá az olyan felhasználásokból származó kibocsátásokra vonatkozó információk gyűjtése érdekében, amelyek nem tartoznak a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalom hatálya alá, jelentéstéli következmény bevezetését javasolták.

| (9) | A XV. melléklet szerinti dokumentáció pontosabban a mikrorészecskékben előforduló bármely szilárd polimer forgalomba hozatalának, valamint a szilárd polimerrel bevont felületű mikrorészecskék önmagukban történő, illetve 0,01 tömegszázalékos vagy annál nagyobb koncentrációjú keverékként történő forgalomba hozatalának tilalmát javasolta. A tilalom eredményeként a mikroműanyagok kibocsátása a becslések szerint összesen mintegy 500 000 tonnával fog csökkeni a bevezetést követő 20 éves időszakban. Ez a kibocsátások 70 %-os csökkenését jelenti a tilalom bevezetése nélkül számított mennyiséghez képest. A koncentráció 0,01 tömegszázalékos határértéke a legalacsonyabb jelentett koncentrációszint, amelynél a szintetikus polimer mikrorészecskék még hatással lehetnek a termék funkciójára. |
| --- | --- |

(9)

A XV. melléklet szerinti dokumentáció pontosabban a mikrorészecskékben előforduló bármely szilárd polimer forgalomba hozatalának, valamint a szilárd polimerrel bevont felületű mikrorészecskék önmagukban történő, illetve 0,01 tömegszázalékos vagy annál nagyobb koncentrációjú keverékként történő forgalomba hozatalának tilalmát javasolta. A tilalom eredményeként a mikroműanyagok kibocsátása a becslések szerint összesen mintegy 500 000 tonnával fog csökkeni a bevezetést követő 20 éves időszakban. Ez a kibocsátások 70 %-os csökkenését jelenti a tilalom bevezetése nélkül számított mennyiséghez képest. A koncentráció 0,01 tömegszázalékos határértéke a legalacsonyabb jelentett koncentrációszint, amelynél a szintetikus polimer mikrorészecskék még hatással lehetnek a termék funkciójára.

| (10) | A szintetikus polimer mikrorészecskék összetételének, tulajdonságainak és méreteinek nagy fokú változatossága miatt a XV. melléklet szerinti dokumentáció nem foglalkozott konkrét polimerekkel, adalékanyagokkal vagy egyéb olyan anyagokkal, amelyeket a polimerek tartalmazhatnak, hanem a polimerek olyan csoportját elemezte, amelyek a méret, a méretarány, a szilárd állapot, a szintetikus eredet és a környezetben való perzisztens jelenlét tekintetében ugyanazokkal a lényegi tulajdonságokkal rendelkeznek. |
| --- | --- |

(10)

A szintetikus polimer mikrorészecskék összetételének, tulajdonságainak és méreteinek nagy fokú változatossága miatt a XV. melléklet szerinti dokumentáció nem foglalkozott konkrét polimerekkel, adalékanyagokkal vagy egyéb olyan anyagokkal, amelyeket a polimerek tartalmazhatnak, hanem a polimerek olyan csoportját elemezte, amelyek a méret, a méretarány, a szilárd állapot, a szintetikus eredet és a környezetben való perzisztens jelenlét tekintetében ugyanazokkal a lényegi tulajdonságokkal rendelkeznek.

| (11) | A XV. melléklet szerinti dokumentáció javasolta a lebomló vagy vízben oldódó polimerek és a kémiailag nem módosított természetes polimerek kizárását a tilalom hatálya alól, mivel ezek jelenléte a környezetben nem annyira perzisztens, és ezért nem járulnak hozzá az azonosított kockázathoz. |
| --- | --- |

(11)

A XV. melléklet szerinti dokumentáció javasolta a lebomló vagy vízben oldódó polimerek és a kémiailag nem módosított természetes polimerek kizárását a tilalom hatálya alól, mivel ezek jelenléte a környezetben nem annyira perzisztens, és ezért nem járulnak hozzá az azonosított kockázathoz.

| (12) | A XV. melléklet szerinti dokumentáció szabványosított vizsgálati módszerekből és megfelelőségi kritériumokból álló keretrendszert ajánlott a lebonthatóság korlátozás céljából történő meghatározására. A vizsgálati módszereket a biotikus lebomlás mérésére tervezték, bár nem zárható ki, hogy a vizsgálat során bizonyos mértékű abiotikus lebomlásra is sor kerül, amely befolyásolhatja a vizsgálati eredményeket. Az említett vizsgálati módszereket a vizsgálati tervek és a mögöttes gondolatmenet szerint csoportosították. Az 1–3. csoportba viszonylag gyorsan elvégezhető, de szigorú szűrővizsgálatok tartoznak. A 4. és az 5. csoportba olyan szűrési és szimulációs vizsgálatok tartoznak, amelyek egyre összetettebbek, technikai szempontból kihívást jelentenek és hosszadalmasak, de a környezet tekintetében relevánsabb vizsgálati feltételeket alkalmaznak. A XV. melléklet szerinti dokumentáció javaslata szerint elegendő az 1–5. csoportban engedélyezett vizsgálati módszerek bármelyikében teljesíteni a megfelelési kritériumokat ahhoz, hogy a korlátozásra való tekintettel ki lehessen mutatni a lebonthatóságot. |
| --- | --- |

(12)

A XV. melléklet szerinti dokumentáció szabványosított vizsgálati módszerekből és megfelelőségi kritériumokból álló keretrendszert ajánlott a lebonthatóság korlátozás céljából történő meghatározására. A vizsgálati módszereket a biotikus lebomlás mérésére tervezték, bár nem zárható ki, hogy a vizsgálat során bizonyos mértékű abiotikus lebomlásra is sor kerül, amely befolyásolhatja a vizsgálati eredményeket. Az említett vizsgálati módszereket a vizsgálati tervek és a mögöttes gondolatmenet szerint csoportosították. Az 1–3. csoportba viszonylag gyorsan elvégezhető, de szigorú szűrővizsgálatok tartoznak. A 4. és az 5. csoportba olyan szűrési és szimulációs vizsgálatok tartoznak, amelyek egyre összetettebbek, technikai szempontból kihívást jelentenek és hosszadalmasak, de a környezet tekintetében relevánsabb vizsgálati feltételeket alkalmaznak. A XV. melléklet szerinti dokumentáció javaslata szerint elegendő az 1–5. csoportban engedélyezett vizsgálati módszerek bármelyikében teljesíteni a megfelelési kritériumokat ahhoz, hogy a korlátozásra való tekintettel ki lehessen mutatni a lebonthatóságot.

| (13) | A vízben oldódó szilárd polimerek a környezetbe történő kibocsátásuk után elveszítik szilárd halmazállapotukat, ezért nem járulnak hozzá az azonosított aggályhoz. A XV. melléklet szerinti dokumentáció ezért nemzetközileg elfogadott módszereket ajánl az oldhatóság vizsgálatára, és e vízben oldódó polimereknek a korlátozás hatálya alóli kizárását javasolja. |
| --- | --- |

(13)

A vízben oldódó szilárd polimerek a környezetbe történő kibocsátásuk után elveszítik szilárd halmazállapotukat, ezért nem járulnak hozzá az azonosított aggályhoz. A XV. melléklet szerinti dokumentáció ezért nemzetközileg elfogadott módszereket ajánl az oldhatóság vizsgálatára, és e vízben oldódó polimereknek a korlátozás hatálya alóli kizárását javasolja.

| (14) | A XV. melléklet szerinti dokumentáció továbbá bármilyen kiterjedésben mért 5 mm-es átmérőt javasolt a vizsgált szintetikus polimer mikrorészecskékre vonatkozó felső mérethatárként. Ezt az értéket széles körben alkalmazzák a tudományos közösségben és egyes tagállamok jogi aktusaiban is. Az említett határérték összhangban van az (EU) 2017/848 bizottsági határozat (12) mellékletében meghatározott és a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) végrehajtásában a mikrohulladékra (beleértve a mikroműanyagokat is) vonatkozóan használt felső határértékkel. Végezetül a XV. melléklet szerinti dokumentáció megállapítja, hogy az e méret alatti részecskék nagyobb valószínűséggel jutnak be az adott területen található élőlények szervezetébe, mint a nagyobb méretű darabok. |
| --- | --- |

(14)

A XV. melléklet szerinti dokumentáció továbbá bármilyen kiterjedésben mért 5 mm-es átmérőt javasolt a vizsgált szintetikus polimer mikrorészecskékre vonatkozó felső mérethatárként. Ezt az értéket széles körben alkalmazzák a tudományos közösségben és egyes tagállamok jogi aktusaiban is. Az említett határérték összhangban van az (EU) 2017/848 bizottsági határozat (12) mellékletében meghatározott és a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) végrehajtásában a mikrohulladékra (beleértve a mikroműanyagokat is) vonatkozóan használt felső határértékkel. Végezetül a XV. melléklet szerinti dokumentáció megállapítja, hogy az e méret alatti részecskék nagyobb valószínűséggel jutnak be az adott területen található élőlények szervezetébe, mint a nagyobb méretű darabok.

| (15) | Egyes szálszerű szintetikus polimer részecskék hossza meghaladja az 5 mm-t, de nem éri el a 15 mm-t – ilyenek például a ragasztók és a beton megerősítéséhez használt részecskék. Mivel ezek a szálszerű részecskék perzisztensen megmaradnak a környezetben, és hozzájárulnak az azonosított kockázathoz, a XV. melléklet szerinti dokumentáció úgy ítélte meg, hogy az említett részecskéket be kell vonni a korlátozás hatálya alá. |
| --- | --- |

(15)

Egyes szálszerű szintetikus polimer részecskék hossza meghaladja az 5 mm-t, de nem éri el a 15 mm-t – ilyenek például a ragasztók és a beton megerősítéséhez használt részecskék. Mivel ezek a szálszerű részecskék perzisztensen megmaradnak a környezetben, és hozzájárulnak az azonosított kockázathoz, a XV. melléklet szerinti dokumentáció úgy ítélte meg, hogy az említett részecskéket be kell vonni a korlátozás hatálya alá.

| (16) | Hogy elkerülhető legyen a nem kívánt helyettesítés, azaz a szintetikus polimer mikrorészecskék olyan, még kisebb méretű, a környezetben tartósan megmaradó polimerrészecskékkel való helyettesítése, amelyek ugyanolyan vagy akár nagyobb környezeti kockázatot jelenthetnek, a XV. melléklet szerinti dokumentáció eredetileg a mikroméret alatti részecskéket is bevonta a korlátozás hatálya alá. A C/2022/3689 bizottsági ajánlásban (14) korábban javasolt alsó mérethatárral való összhang érdekében a részecskék esetében 1 nm-es, a szálszerű részecskék esetében pedig 3 nm-es mérethatárt javasoltak. A XV. melléklet szerinti dokumentációval kapcsolatos konzultáció során beérkezett észrevételek azonban jelentős gyakorlati aggályokat vetettek fel, többek között a végrehajtással kapcsolatban. A végrehajthatóság biztosítása érdekében a XV. melléklet szerinti dokumentáció kiigazításra került, és a szintetikus polimer mikrorészecskékre vonatkozó alsó mérethatárt 1 nm-ről 0,1 μm-re emelték a részecskék, illetve 3 nm-ről 0,3 μm-re a szálszerű részecskék esetében. |
| --- | --- |

(16)

Hogy elkerülhető legyen a nem kívánt helyettesítés, azaz a szintetikus polimer mikrorészecskék olyan, még kisebb méretű, a környezetben tartósan megmaradó polimerrészecskékkel való helyettesítése, amelyek ugyanolyan vagy akár nagyobb környezeti kockázatot jelenthetnek, a XV. melléklet szerinti dokumentáció eredetileg a mikroméret alatti részecskéket is bevonta a korlátozás hatálya alá. A C/2022/3689 bizottsági ajánlásban (14) korábban javasolt alsó mérethatárral való összhang érdekében a részecskék esetében 1 nm-es, a szálszerű részecskék esetében pedig 3 nm-es mérethatárt javasoltak. A XV. melléklet szerinti dokumentációval kapcsolatos konzultáció során beérkezett észrevételek azonban jelentős gyakorlati aggályokat vetettek fel, többek között a végrehajtással kapcsolatban. A végrehajthatóság biztosítása érdekében a XV. melléklet szerinti dokumentáció kiigazításra került, és a szintetikus polimer mikrorészecskékre vonatkozó alsó mérethatárt 1 nm-ről 0,1 μm-re emelték a részecskék, illetve 3 nm-ről 0,3 μm-re a szálszerű részecskék esetében.

| (17) | A szilárd és vízben nem oldódó szintetikus vagy kémiailag módosított természetes polimert tartalmazó, vagy azzal bevont részecskék különböző méretekben fordulhatnak elő. A termékekhez hozzáadva az említett részecskék közül nem mindegyikre igaz, hogy a XV. melléklet szerinti dokumentációban meghatározott mérethatárok közé esnek, és hozzájárulnak az azonosított aggályhoz. A XV. melléklet szerinti dokumentáció ezért azt javasolja, hogy egy polimer többek között akkor tartozzon a korlátozás hatálya alá, ha a polimert tartalmazó vagy azzal bevont részecskék legalább 1 tömegszázaléka megfelel ezeknek a mérethatároknak. |
| --- | --- |

(17)

A szilárd és vízben nem oldódó szintetikus vagy kémiailag módosított természetes polimert tartalmazó, vagy azzal bevont részecskék különböző méretekben fordulhatnak elő. A termékekhez hozzáadva az említett részecskék közül nem mindegyikre igaz, hogy a XV. melléklet szerinti dokumentációban meghatározott mérethatárok közé esnek, és hozzájárulnak az azonosított aggályhoz. A XV. melléklet szerinti dokumentáció ezért azt javasolja, hogy egy polimer többek között akkor tartozzon a korlátozás hatálya alá, ha a polimert tartalmazó vagy azzal bevont részecskék legalább 1 tömegszázaléka megfelel ezeknek a mérethatároknak.

| (18) | A XV. melléklet szerinti dokumentáció több felhasználás vagy ágazat tekintetében javasolta a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalom alóli kizárását. Az említett kizárás alkalmazását javasolták az ipari telephelyeken történő felhasználásra szánt szintetikus polimer mikrorészecskék tekintetében, mivel az ilyen felhasználásokból származó kibocsátást könnyebben lehet ellenőrizni, mint például a fogyasztói vagy szakmai felhasználásból származó kibocsátást. A bizonyos felhasználásokat és ágazatokat érintő túlszabályozás elkerülése érdekében javasolták a kizárás alkalmazását a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) hatálya alá tartozó gyógyszerek és az (EU) 2019/6 európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) hatálya alá tartozó állatgyógyászati készítmények, az (EU) 2019/1009 európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) hatálya alá tartozó uniós termésnövelő anyagok és az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) hatálya alá tartozó élelmiszer-adalékanyagok tekintetében. Az Ügynökség véleménye szerint az in vitro diagnosztikai eszközökből származó esetleges kibocsátások minimálisra csökkenthetők a felhasználási és ártalmatlanítási feltételek meghatározásával, és így fenntarthatók az említett eszközök használatának társadalmi és gazdasági előnyei. Ezenkívül a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalomtól való eltérés javasolt azokban az esetekben is, amikor a kibocsátás kockázata várhatóan minimálisra csökkenthető azáltal, hogy a szintetikus polimer mikrorészecskéket műszaki intézkedésekkel – például kromatográf oszlopokkal, vízszűrő betétekkel vagy nyomtatók festékkazettáival – behatárolva tartják, vagy ha az említett részecskék véglegesen elveszítik részecskeformájukat, mivel megduzzadnak vagy filmréteget képeznek, mint például a pelenkákban, körömlakkokban vagy festékekben, illetve ha a végfelhasználás során véglegesen egy szilárd mátrixba zárulnak, mint például a betonhoz hozzáadott erősítő szálak vagy a fröccsöntött árucikkek alapanyagaként használt pelletek esetében. |
| --- | --- |

(18)

A XV. melléklet szerinti dokumentáció több felhasználás vagy ágazat tekintetében javasolta a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalom alóli kizárását. Az említett kizárás alkalmazását javasolták az ipari telephelyeken történő felhasználásra szánt szintetikus polimer mikrorészecskék tekintetében, mivel az ilyen felhasználásokból származó kibocsátást könnyebben lehet ellenőrizni, mint például a fogyasztói vagy szakmai felhasználásból származó kibocsátást. A bizonyos felhasználásokat és ágazatokat érintő túlszabályozás elkerülése érdekében javasolták a kizárás alkalmazását a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) hatálya alá tartozó gyógyszerek és az (EU) 2019/6 európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) hatálya alá tartozó állatgyógyászati készítmények, az (EU) 2019/1009 európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) hatálya alá tartozó uniós termésnövelő anyagok és az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) hatálya alá tartozó élelmiszer-adalékanyagok tekintetében. Az Ügynökség véleménye szerint az in vitro diagnosztikai eszközökből származó esetleges kibocsátások minimálisra csökkenthetők a felhasználási és ártalmatlanítási feltételek meghatározásával, és így fenntarthatók az említett eszközök használatának társadalmi és gazdasági előnyei. Ezenkívül a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalomtól való eltérés javasolt azokban az esetekben is, amikor a kibocsátás kockázata várhatóan minimálisra csökkenthető azáltal, hogy a szintetikus polimer mikrorészecskéket műszaki intézkedésekkel – például kromatográf oszlopokkal, vízszűrő betétekkel vagy nyomtatók festékkazettáival – behatárolva tartják, vagy ha az említett részecskék véglegesen elveszítik részecskeformájukat, mivel megduzzadnak vagy filmréteget képeznek, mint például a pelenkákban, körömlakkokban vagy festékekben, illetve ha a végfelhasználás során véglegesen egy szilárd mátrixba zárulnak, mint például a betonhoz hozzáadott erősítő szálak vagy a fröccsöntött árucikkek alapanyagaként használt pelletek esetében.

| (19) | A XV. melléklet szerinti dokumentáció számos korlátozási lehetőséget vett számba a sportpályák szintetikus burkolatában használt szemcsés töltőanyag tekintetében, és javasolta, hogy alkalmazzák a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalmat 6 éves átmeneti időszak után (mentességek nélkül) vagy 3 éves átmeneti időszak után, a tilalom alóli mentességet biztosítva olyan egyedi kockázatkezelési intézkedések alkalmazása esetén, amelyek biztosítják, hogy a szintetikus sportpályák éves kibocsátása a szintetikus polimer mikrorészecskéket illetően ne haladja meg a 7 g/m2-t. |
| --- | --- |

(19)

A XV. melléklet szerinti dokumentáció számos korlátozási lehetőséget vett számba a sportpályák szintetikus burkolatában használt szemcsés töltőanyag tekintetében, és javasolta, hogy alkalmazzák a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalmat 6 éves átmeneti időszak után (mentességek nélkül) vagy 3 éves átmeneti időszak után, a tilalom alóli mentességet biztosítva olyan egyedi kockázatkezelési intézkedések alkalmazása esetén, amelyek biztosítják, hogy a szintetikus sportpályák éves kibocsátása a szintetikus polimer mikrorészecskéket illetően ne haladja meg a 7 g/m2-t.

| (20) | Ami a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalmat illeti, a korlátozási eljárás során azonosított ágazatok vagy termékek esetében egyedi átmeneti időszakot javasoltak annak érdekében, hogy az érintett érdekelt felek számára elegendő idő álljon rendelkezésre a korlátozásnak való megfeleléshez és a megfelelő alternatívákra, például a lebomló polimerekre való átálláshoz. Ilyen átmeneti időszakokra azért is szükség van, hogy a tagállamok felkészülhessenek a korlátozás végrehajtására. Emellett minimalizálják a társadalomra háruló költségeket, anélkül, hogy szükségtelenül késleltetnék a kibocsátások csökkentését. A korlátozási eljárás során egyéb, egyedileg nem azonosított felhasználásokra és termékekre vonatkozóan nem javasoltak átmeneti időszakot. |
| --- | --- |

(20)

Ami a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalmat illeti, a korlátozási eljárás során azonosított ágazatok vagy termékek esetében egyedi átmeneti időszakot javasoltak annak érdekében, hogy az érintett érdekelt felek számára elegendő idő álljon rendelkezésre a korlátozásnak való megfeleléshez és a megfelelő alternatívákra, például a lebomló polimerekre való átálláshoz. Ilyen átmeneti időszakokra azért is szükség van, hogy a tagállamok felkészülhessenek a korlátozás végrehajtására. Emellett minimalizálják a társadalomra háruló költségeket, anélkül, hogy szükségtelenül késleltetnék a kibocsátások csökkentését. A korlátozási eljárás során egyéb, egyedileg nem azonosított felhasználásokra és termékekre vonatkozóan nem javasoltak átmeneti időszakot.

| (21) | A főként leöblítendő kozmetikai termékekben vagy mosó- és tisztítószerekben használt mikroszemcsék, vagyis a koptatóanyagként, azaz hámlasztásra, polírozásra vagy tisztításra használt szintetikus polimer mikrorészecskék forgalomba hozatalának tilalmát illetően nem javasoltak átmeneti időszakot, mivel az volt az iparággal szemben támasztott elvárás, hogy 2020-ig önkéntes alapon fokozatosan vezessék ki a szóban forgó anyagokat. A mikroszemcsék felhasználása nélkül készült leöblítendő és nem leöblítendő kozmetikai termékek tekintetében a XV. melléklet szerinti dokumentáció 4 és 6 éves átmeneti időszakot javasolt. |
| --- | --- |

(21)

A főként leöblítendő kozmetikai termékekben vagy mosó- és tisztítószerekben használt mikroszemcsék, vagyis a koptatóanyagként, azaz hámlasztásra, polírozásra vagy tisztításra használt szintetikus polimer mikrorészecskék forgalomba hozatalának tilalmát illetően nem javasoltak átmeneti időszakot, mivel az volt az iparággal szemben támasztott elvárás, hogy 2020-ig önkéntes alapon fokozatosan vezessék ki a szóban forgó anyagokat. A mikroszemcsék felhasználása nélkül készült leöblítendő és nem leöblítendő kozmetikai termékek tekintetében a XV. melléklet szerinti dokumentáció 4 és 6 éves átmeneti időszakot javasolt.

| (22) | Az illatanyagokat tartalmazó szintetikus polimer mikrorészecskéből készült kapszulák tekintetében a XV. melléklet szerinti dokumentáció úgy ítélte meg, hogy az 5 vagy 8 éves átmeneti időszak egyaránt megfelelő lehet a gazdasági költségek és előnyök szempontjából. A mosó- és tisztítószerek, viaszok, polírozók és légápolási termékek esetében 5 éves átmeneti időszakot találtak megfelelőnek annak érdekében, hogy az iparágnak elegendő idő álljon rendelkezésre termékeik átalakítására és a szintetikus polimer mikrorészecskék helyettesítésére. |
| --- | --- |

(22)

Az illatanyagokat tartalmazó szintetikus polimer mikrorészecskéből készült kapszulák tekintetében a XV. melléklet szerinti dokumentáció úgy ítélte meg, hogy az 5 vagy 8 éves átmeneti időszak egyaránt megfelelő lehet a gazdasági költségek és előnyök szempontjából. A mosó- és tisztítószerek, viaszok, polírozók és légápolási termékek esetében 5 éves átmeneti időszakot találtak megfelelőnek annak érdekében, hogy az iparágnak elegendő idő álljon rendelkezésre termékeik átalakítására és a szintetikus polimer mikrorészecskék helyettesítésére.

| (23) | A szabályozott tápanyagleadású műtrágyák esetében 5 éves átmeneti időszakot találtak megfelelőnek, amely lehetővé teszi a gyártók számára, hogy a megfelelő lebonthatóság érdekében átalakítsák a termékeiket. Az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (19) hatálya alá tartozó növényvédő szerek és az azokkal kezelt vetőmagok, valamint az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) hatálya alá tartozó biocid termékek tekintetében 8 éves átmeneti időszakot találtak szükségesnek annak érdekében, hogy az iparnak elegendő idő álljon rendelkezésére termékei átalakítására, engedélyeztetésére és forgalomba hozatalára, miközben az átmeneti időszak alatt is megtarthatóak a kapszulázáson alapuló technológia előnyei. Az egyéb mezőgazdasági és kertészeti felhasználások tekintetében, mint például a vetőmagok színezőanyagokkal, kenőanyagokkal vagy más, növényvédő szereket nem tartalmazó termékekkel történő bevonása, 5 éves átmeneti időszakot találtak megfelelőnek. |
| --- | --- |

(23)

A szabályozott tápanyagleadású műtrágyák esetében 5 éves átmeneti időszakot találtak megfelelőnek, amely lehetővé teszi a gyártók számára, hogy a megfelelő lebonthatóság érdekében átalakítsák a termékeiket. Az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (19) hatálya alá tartozó növényvédő szerek és az azokkal kezelt vetőmagok, valamint az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) hatálya alá tartozó biocid termékek tekintetében 8 éves átmeneti időszakot találtak szükségesnek annak érdekében, hogy az iparnak elegendő idő álljon rendelkezésére termékei átalakítására, engedélyeztetésére és forgalomba hozatalára, miközben az átmeneti időszak alatt is megtarthatóak a kapszulázáson alapuló technológia előnyei. Az egyéb mezőgazdasági és kertészeti felhasználások tekintetében, mint például a vetőmagok színezőanyagokkal, kenőanyagokkal vagy más, növényvédő szereket nem tartalmazó termékekkel történő bevonása, 5 éves átmeneti időszakot találtak megfelelőnek.

| (24) | Az (EU) 2017/745 európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) hatálya alá tartozó olyan eszközök esetében, amelyek anyagnak vagy keveréknek minősülnek, 6 évet tartanak szükségesnek az átalakításhoz és a megfelelő alternatívákra való áttéréshez. |
| --- | --- |

(24)

Az (EU) 2017/745 európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) hatálya alá tartozó olyan eszközök esetében, amelyek anyagnak vagy keveréknek minősülnek, 6 évet tartanak szükségesnek az átalakításhoz és a megfelelő alternatívákra való áttéréshez.

| (25) | Amennyiben a szintetikus polimer mikrorészecskékből származó környezetszennyezés a használati és ártalmatlanítási útmutatók biztosítására vonatkozó előírás segítségével minimálisra csökkenthető, a XV. melléklet szerinti dokumentáció a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalomtól való eltérést javasolta. Az említett utasításoknak ki kell fejteniük, hogyan kell megfelelően felhasználni és ártalmatlanítani a termékeket a környezetbe történő kibocsátás minimalizálása érdekében. |
| --- | --- |

(25)

Amennyiben a szintetikus polimer mikrorészecskékből származó környezetszennyezés a használati és ártalmatlanítási útmutatók biztosítására vonatkozó előírás segítségével minimálisra csökkenthető, a XV. melléklet szerinti dokumentáció a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalomtól való eltérést javasolta. Az említett utasításoknak ki kell fejteniük, hogyan kell megfelelően felhasználni és ártalmatlanítani a termékeket a környezetbe történő kibocsátás minimalizálása érdekében.

| (26) | Ezen túlmenően a XV. melléklet szerinti dokumentáció éves jelentéstételi követelményeket javasolt annak érdekében, hogy nyomon lehessen követni a használati és ártalmatlanítási útmutatókra vonatkozó előírás hatékonyságát, illetve javítani lehessen a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalom alól mentesülő szintetikus polimer mikrorészecskék felhasználásának kockázatkezelése tekintetében rendelkezésre álló tényalapot. |
| --- | --- |

(26)

Ezen túlmenően a XV. melléklet szerinti dokumentáció éves jelentéstételi követelményeket javasolt annak érdekében, hogy nyomon lehessen követni a használati és ártalmatlanítási útmutatókra vonatkozó előírás hatékonyságát, illetve javítani lehessen a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalom alól mentesülő szintetikus polimer mikrorészecskék felhasználásának kockázatkezelése tekintetében rendelkezésre álló tényalapot.

| (27) | 2020. június 3-án az Ügynökség kockázatértékelési bizottsága (a továbbiakban: RAC) az 1907/2006/EK rendelet 70. cikke szerint véleményt (22) fogadott el a XV. melléklet szerinti dokumentációra vonatkozóan. Az említett véleményben a RAC egyetértett a XV. melléklet szerinti dokumentációnak az azonosított kockázatokra vonatkozó következtetéseivel, valamint azzal, hogy a javasolt korlátozás megfelelő uniós szintű intézkedés a szóban forgó kockázatok csökkentésére. |
| --- | --- |

(27)

2020. június 3-án az Ügynökség kockázatértékelési bizottsága (a továbbiakban: RAC) az 1907/2006/EK rendelet 70. cikke szerint véleményt (22) fogadott el a XV. melléklet szerinti dokumentációra vonatkozóan. Az említett véleményben a RAC egyetértett a XV. melléklet szerinti dokumentációnak az azonosított kockázatokra vonatkozó következtetéseivel, valamint azzal, hogy a javasolt korlátozás megfelelő uniós szintű intézkedés a szóban forgó kockázatok csökkentésére.

| (28) | A RAC szerint a kockázatcsökkentés szempontjából helyénvalóbb a polimer mikrorészecskékre vonatkozó alsó mérethatárt mellőzni, azaz a szálak legnagyobb kiterjedését tekintve 15 mm-nél kisebb szálszerű részecskéket és az összes többi, 5 mm-nél kisebb részecskét a korlátozás hatálya alá kell vonni. A RAC továbbá úgy találta, hogy ha a korlátozás alkalmazási köre nem terjed ki a 0,1 μm-nél kisebb szintetikus polimer mikrorészecskékre, az a szintetikus polimer mikrorészecskék folytatólagos használatát eredményezheti, sőt, előmozdíthatja, hogy kisebb részecskeméretekre térjenek át a korlátozás megkerülése érdekében. Ez veszélyeztetheti a javasolt korlátozás hatékonyságát, mivel a részecskék toxicitása vélhetően annál magasabb, minél kisebb a méretük. |
| --- | --- |

(28)

A RAC szerint a kockázatcsökkentés szempontjából helyénvalóbb a polimer mikrorészecskékre vonatkozó alsó mérethatárt mellőzni, azaz a szálak legnagyobb kiterjedését tekintve 15 mm-nél kisebb szálszerű részecskéket és az összes többi, 5 mm-nél kisebb részecskét a korlátozás hatálya alá kell vonni. A RAC továbbá úgy találta, hogy ha a korlátozás alkalmazási köre nem terjed ki a 0,1 μm-nél kisebb szintetikus polimer mikrorészecskékre, az a szintetikus polimer mikrorészecskék folytatólagos használatát eredményezheti, sőt, előmozdíthatja, hogy kisebb részecskeméretekre térjenek át a korlátozás megkerülése érdekében. Ez veszélyeztetheti a javasolt korlátozás hatékonyságát, mivel a részecskék toxicitása vélhetően annál magasabb, minél kisebb a méretük.

| (29) | A RAC szerint továbbá a XV. melléklet szerinti dokumentációban javasoltaknál szigorúbb kritériumokra lenne szükség a lebomló polimerek korlátozásból való kizárását illetően. A RAC egész pontosan úgy találta, hogy amennyiben a kizárás indokolása érdekében a 4. és 5. csoportba tartozó vizsgálatokra van szükség, ezeket a vizsgálatokat három releváns környezeti elemben kell elvégezni, és minden esetben ki kell mutatni a megfelelést, nem pedig csak a leginkább releváns környezeti elemet kell vizsgálni, ahogy a XV. melléklet szerinti dokumentáció javasolja. |
| --- | --- |

(29)

A RAC szerint továbbá a XV. melléklet szerinti dokumentációban javasoltaknál szigorúbb kritériumokra lenne szükség a lebomló polimerek korlátozásból való kizárását illetően. A RAC egész pontosan úgy találta, hogy amennyiben a kizárás indokolása érdekében a 4. és 5. csoportba tartozó vizsgálatokra van szükség, ezeket a vizsgálatokat három releváns környezeti elemben kell elvégezni, és minden esetben ki kell mutatni a megfelelést, nem pedig csak a leginkább releváns környezeti elemet kell vizsgálni, ahogy a XV. melléklet szerinti dokumentáció javasolja.

| (30) | A sportpályák szintetikus burkolatában használt szemcsés töltőanyag forgalomba hozatalát illetően, figyelembe véve a kibocsátáscsökkentéssel, a gyakorlatiassággal és a végrehajthatósággal kapcsolatos megfontolásokat, a RAC egyértelműen előnyben részesíti a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalom átmeneti időszak utáni bevezetését a kockázatkezelési intézkedések végrehajtásától függő tilalommal szemben. A RAC említett preferenciájának fő oka az, hogy a műgyepes sportfelületek töltőanyaga járul hozzá a legnagyobb mértékben a mikroműanyagok termékekben való felhasználásához, valamint európai szinten az említett anyag a szándékosan előforduló szintetikus polimer mikrorészecskék környezetbe való kibocsátásának legjelentősebb forrása. A RAC aggodalmát fejezte ki a javasolt kockázatkezelési intézkedések hatékonyságával kapcsolatban is, különös tekintettel a meglévő sportfelületekre és a kisebb méretű részecskékre. A RAC továbbá egyáltalán nem tartotta elfogadhatónak az említett 7 g/m2/év határértéket, mivel ez önmagában továbbra is jelentős, huzamos kibocsátást jelent a környezet felé. |
| --- | --- |

(30)

A sportpályák szintetikus burkolatában használt szemcsés töltőanyag forgalomba hozatalát illetően, figyelembe véve a kibocsátáscsökkentéssel, a gyakorlatiassággal és a végrehajthatósággal kapcsolatos megfontolásokat, a RAC egyértelműen előnyben részesíti a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalom átmeneti időszak utáni bevezetését a kockázatkezelési intézkedések végrehajtásától függő tilalommal szemben. A RAC említett preferenciájának fő oka az, hogy a műgyepes sportfelületek töltőanyaga járul hozzá a legnagyobb mértékben a mikroműanyagok termékekben való felhasználásához, valamint európai szinten az említett anyag a szándékosan előforduló szintetikus polimer mikrorészecskék környezetbe való kibocsátásának legjelentősebb forrása. A RAC aggodalmát fejezte ki a javasolt kockázatkezelési intézkedések hatékonyságával kapcsolatban is, különös tekintettel a meglévő sportfelületekre és a kisebb méretű részecskékre. A RAC továbbá egyáltalán nem tartotta elfogadhatónak az említett 7 g/m2/év határértéket, mivel ez önmagában továbbra is jelentős, huzamos kibocsátást jelent a környezet felé.

| (31) | 2020. december 10-én az Ügynökség társadalmi-gazdasági elemzéssel foglalkozó bizottsága (a továbbiakban: SEAC) az 1907/2006/EK rendelet 71. cikkének (1) bekezdése alapján véleményt fogadott el, amelyben arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt korlátozás megfelelő uniós szintű intézkedés az azonosított kockázatok kezelésére, figyelembe véve annak társadalmi-gazdasági előnyeit és költségeit. |
| --- | --- |

(31)

2020. december 10-én az Ügynökség társadalmi-gazdasági elemzéssel foglalkozó bizottsága (a továbbiakban: SEAC) az 1907/2006/EK rendelet 71. cikkének (1) bekezdése alapján véleményt fogadott el, amelyben arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt korlátozás megfelelő uniós szintű intézkedés az azonosított kockázatok kezelésére, figyelembe véve annak társadalmi-gazdasági előnyeit és költségeit.

| (32) | A RAC véleményét figyelembe véve a SEAC módosításokat javasolt a XV. melléklet szerinti dokumentáció által ajánlott korlátozásokat illetően, és úgy találta, hogy a szintetikus polimer mikrorészecskék fogalommeghatározásának 1 nm-es alsó mérethatárt kellene alkalmaznia. Annak érdekében azonban, hogy biztosan meg lehessen valósítani a javasolt korlátozás bevezetését, végrehajtását és nyomon követését, a SEAC szerint is indokolt legalább időlegesen bevezetni a 0,1 μm-es (100 nm) alsó mérethatárt, mivel az analitikai módszerek vagy a kísérő dokumentáció nem tudják megerősíteni az említettnél kisebb méretű szintetikus polimer mikrorészecskék koncentrációját, és így nem ellenőrizhető a korlátozás koncentrációs határértékének való megfelelés. |
| --- | --- |

(32)

A RAC véleményét figyelembe véve a SEAC módosításokat javasolt a XV. melléklet szerinti dokumentáció által ajánlott korlátozásokat illetően, és úgy találta, hogy a szintetikus polimer mikrorészecskék fogalommeghatározásának 1 nm-es alsó mérethatárt kellene alkalmaznia. Annak érdekében azonban, hogy biztosan meg lehessen valósítani a javasolt korlátozás bevezetését, végrehajtását és nyomon követését, a SEAC szerint is indokolt legalább időlegesen bevezetni a 0,1 μm-es (100 nm) alsó mérethatárt, mivel az analitikai módszerek vagy a kísérő dokumentáció nem tudják megerősíteni az említettnél kisebb méretű szintetikus polimer mikrorészecskék koncentrációját, és így nem ellenőrizhető a korlátozás koncentrációs határértékének való megfelelés.

| (33) | A természetes, lebomló és oldódó polimereknek a szintetikus polimer mikrorészecskék meghatározásából a XV. melléklet szerinti dokumentáció javaslatának megfelelően történő kizárása mellett a SEAC azt javasolta, hogy zárják ki azokat a polimereket is, amelyek kémiai szerkezetükben nem tartalmaznak szénatomot, mivel a SEAC meglátása szerint a perzisztencia megállapítására szolgáló jelenlegi eszközök nem alkalmasak az ilyen polimerek vizsgálatára. Ugyanakkor a SEAC szerint ezt a kizárást a RAC-nak is meg kell erősítenie. |
| --- | --- |

(33)

A természetes, lebomló és oldódó polimereknek a szintetikus polimer mikrorészecskék meghatározásából a XV. melléklet szerinti dokumentáció javaslatának megfelelően történő kizárása mellett a SEAC azt javasolta, hogy zárják ki azokat a polimereket is, amelyek kémiai szerkezetükben nem tartalmaznak szénatomot, mivel a SEAC meglátása szerint a perzisztencia megállapítására szolgáló jelenlegi eszközök nem alkalmasak az ilyen polimerek vizsgálatára. Ugyanakkor a SEAC szerint ezt a kizárást a RAC-nak is meg kell erősítenie.

| (34) | Az illatanyagokat tartalmazó kapszulák gyártásában való felhasználás tekintetében a SEAC nem tudta megítélni, hogy az 5 vagy a 8 éves átmeneti időszak lenne-e a megfelelőbb, ezért azt javasolta, hogy vizsgálják felül, valóban szükség van-e a korlátozás bevezetését követően 5 évnél hosszabb átmeneti időszakra; mindazonáltal a SEAC javaslata leszögezi, hogy az említett felülvizsgálat eredményeként nem vezethető be határozatlan idejű eltérés. |
| --- | --- |

(34)

Az illatanyagokat tartalmazó kapszulák gyártásában való felhasználás tekintetében a SEAC nem tudta megítélni, hogy az 5 vagy a 8 éves átmeneti időszak lenne-e a megfelelőbb, ezért azt javasolta, hogy vizsgálják felül, valóban szükség van-e a korlátozás bevezetését követően 5 évnél hosszabb átmeneti időszakra; mindazonáltal a SEAC javaslata leszögezi, hogy az említett felülvizsgálat eredményeként nem vezethető be határozatlan idejű eltérés.

| (35) | mivel bizonyos nem leöblítendő kozmetikai termékek, mint a sminktermékek vagy az ajak- és körömápoló termékek csak kis mértékben járulnak hozzá a teljes mikroműanyag-kibocsátáshoz, valamint az említett termékekben található szintetikus polimer mikrorészecskék betiltása jelentős hatást gyakorolhat a kozmetikai iparra, a SEAC az említett termékek forgalomba hozatalára vonatkozóan a XV. melléklet szerinti dokumentációban javasolt, 6 éves átmeneti időszak után bevezetendő tilalom helyett az alábbi két intézkedést vetette fel, mint megfelelő alternatívát: megfelelő használati és ártalmatlanítási útmutatók biztosítása, vagy hat évnél hosszabb átmeneti időszak alkalmazása. Azonban az iparra és a kibocsátásokra gyakorolt különböző hatásokkal kapcsolatos bizonytalanságok miatt a SEAC nem tudta megerősíteni, hogy az említett lehetőségek bármelyike megfelelőbb lenne, mint a XV. melléklet szerinti dokumentációban javasolt, 6 éves átmeneti időszak után bevezetendő tilalom. |
| --- | --- |

(35)

mivel bizonyos nem leöblítendő kozmetikai termékek, mint a sminktermékek vagy az ajak- és körömápoló termékek csak kis mértékben járulnak hozzá a teljes mikroműanyag-kibocsátáshoz, valamint az említett termékekben található szintetikus polimer mikrorészecskék betiltása jelentős hatást gyakorolhat a kozmetikai iparra, a SEAC az említett termékek forgalomba hozatalára vonatkozóan a XV. melléklet szerinti dokumentációban javasolt, 6 éves átmeneti időszak után bevezetendő tilalom helyett az alábbi két intézkedést vetette fel, mint megfelelő alternatívát: megfelelő használati és ártalmatlanítási útmutatók biztosítása, vagy hat évnél hosszabb átmeneti időszak alkalmazása. Azonban az iparra és a kibocsátásokra gyakorolt különböző hatásokkal kapcsolatos bizonytalanságok miatt a SEAC nem tudta megerősíteni, hogy az említett lehetőségek bármelyike megfelelőbb lenne, mint a XV. melléklet szerinti dokumentációban javasolt, 6 éves átmeneti időszak után bevezetendő tilalom.

| (36) | A SEAC megjegyezte, hogy a sportpályák szintetikus burkolatában használt szemcsés töltőanyagból származó kibocsátások csökkentésére irányuló kockázatkezelési intézkedések végrehajtása valószínűleg jelentősen alacsonyabb költségekkel jár, mint az egyéb alternatívákkal való helyettesítésük. A kockázatkezelési intézkedések azonban nem szüntetnék meg teljesen az ilyen kibocsátásokat, így hosszú távon kevésbé lennének hatékonyak, mint a tilalom alkalmazása. Mindezek alapján a SEAC arra a következtetésre jutott, hogy a lehetőségek közül csak szakpolitikai prioritások alapján lehet választani. |
| --- | --- |

(36)

A SEAC megjegyezte, hogy a sportpályák szintetikus burkolatában használt szemcsés töltőanyagból származó kibocsátások csökkentésére irányuló kockázatkezelési intézkedések végrehajtása valószínűleg jelentősen alacsonyabb költségekkel jár, mint az egyéb alternatívákkal való helyettesítésük. A kockázatkezelési intézkedések azonban nem szüntetnék meg teljesen az ilyen kibocsátásokat, így hosszú távon kevésbé lennének hatékonyak, mint a tilalom alkalmazása. Mindezek alapján a SEAC arra a következtetésre jutott, hogy a lehetőségek közül csak szakpolitikai prioritások alapján lehet választani.

| (37) | A SEAC továbbá megjegyezte, hogy a véleménytervezetről folytatott konzultáció során kapott információk szerint a szintetikus polimer mikrorészecskének minősülő műanyag pelletek, pelyhek és porok (a továbbiakban együttesen: műanyag pelletek) szállítói láncának egyes szereplői az önkéntes ipari kezdeményezések, például az Operation Clean Sweep elnevezésű program végrehajtására tett erőfeszítéseknek köszönhetően valószínűleg már a XV. melléklet szerinti dokumentációban javasolt 36 hónapnál korábban meg tudják kezdeni a műanyag pelletek felhasználására vonatkozó jelentéstételt. |
| --- | --- |

(37)

A SEAC továbbá megjegyezte, hogy a véleménytervezetről folytatott konzultáció során kapott információk szerint a szintetikus polimer mikrorészecskének minősülő műanyag pelletek, pelyhek és porok (a továbbiakban együttesen: műanyag pelletek) szállítói láncának egyes szereplői az önkéntes ipari kezdeményezések, például az Operation Clean Sweep elnevezésű program végrehajtására tett erőfeszítéseknek köszönhetően valószínűleg már a XV. melléklet szerinti dokumentációban javasolt 36 hónapnál korábban meg tudják kezdeni a műanyag pelletek felhasználására vonatkozó jelentéstételt.

| (38) | A korlátozásokkal kapcsolatos eljárás során az 1907/2006/EK rendelet 77. cikke (4) bekezdése h) pontjának megfelelően konzultációra került sor a végrehajtással kapcsolatos információcseréért felelős fórummal (a továbbiakban: fórum), amelynek ajánlásait figyelembe vették. |
| --- | --- |

(38)

A korlátozásokkal kapcsolatos eljárás során az 1907/2006/EK rendelet 77. cikke (4) bekezdése h) pontjának megfelelően konzultációra került sor a végrehajtással kapcsolatos információcseréért felelős fórummal (a továbbiakban: fórum), amelynek ajánlásait figyelembe vették.

| (39) | A fórum megítélése szerint a 0,1 μm-nél kisebb szintetikus polimer mikrorészecskék méretének megállapítása technikai nehézségekbe ütközik, és jelenleg a technikailag elérhető legalacsonyabb határérték 0,1 μm körül van. A fórum megjegyzése szerint továbbá előfordulhat, hogy a végrehajtó hatóságoknak igazoló dokumentumok alapján kell megállapítaniuk, hogy az anyag vagy a keverék nem tartalmaz 5 mm-nél kisebb részecskéket a korlátozás által előírt határértéket meghaladó koncentrációban. Kétség esetén azonban az igazoló dokumentumokat csak érvényes fizikai vagy analitikai módszerrel, vagy a kettő együttes használatával lehet ellenőrizni. A fórum ezért azt ajánlotta, hogy a szintetikus polimer mikrorészecskék fogalommeghatározásába vezessenek be alsó mérethatárt. A fórum javaslata szerint abban az esetben, ha nem kerül sor alsó mérethatár meghatározására, meg kell fontolni azt a lehetőséget, hogy a korlátozás végrehajtására és érvényesítésére vonatkozóan a gyakorlatban megvalósítható és a jelenleg rendelkezésre álló elemzési technikákkal összhangban lévő átmeneti megoldást vezessenek be. A fórum javasolta továbbá, hogy a korlátozás bevezetését követően a legújabb tudományos és technológiai fejleményekhez való hozzáigazítás érdekében kerüljön sor a fogalommeghatározás felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

(39)

A fórum megítélése szerint a 0,1 μm-nél kisebb szintetikus polimer mikrorészecskék méretének megállapítása technikai nehézségekbe ütközik, és jelenleg a technikailag elérhető legalacsonyabb határérték 0,1 μm körül van. A fórum megjegyzése szerint továbbá előfordulhat, hogy a végrehajtó hatóságoknak igazoló dokumentumok alapján kell megállapítaniuk, hogy az anyag vagy a keverék nem tartalmaz 5 mm-nél kisebb részecskéket a korlátozás által előírt határértéket meghaladó koncentrációban. Kétség esetén azonban az igazoló dokumentumokat csak érvényes fizikai vagy analitikai módszerrel, vagy a kettő együttes használatával lehet ellenőrizni. A fórum ezért azt ajánlotta, hogy a szintetikus polimer mikrorészecskék fogalommeghatározásába vezessenek be alsó mérethatárt. A fórum javaslata szerint abban az esetben, ha nem kerül sor alsó mérethatár meghatározására, meg kell fontolni azt a lehetőséget, hogy a korlátozás végrehajtására és érvényesítésére vonatkozóan a gyakorlatban megvalósítható és a jelenleg rendelkezésre álló elemzési technikákkal összhangban lévő átmeneti megoldást vezessenek be. A fórum javasolta továbbá, hogy a korlátozás bevezetését követően a legújabb tudományos és technológiai fejleményekhez való hozzáigazítás érdekében kerüljön sor a fogalommeghatározás felülvizsgálatára.

| (40) | 2021. február 23-án az Ügynökség benyújtotta a Bizottságnak a RAC és a SEAC véleményét (23). |
| --- | --- |

(40)

2021. február 23-án az Ügynökség benyújtotta a Bizottságnak a RAC és a SEAC véleményét (23).

| (41) | 2021. április 22-én az Ügynökség benyújtotta a Bizottságnak a RAC véleménykiegészítését (24). A Bizottság különösen azt kérte, hogy a RAC mérlegelje az alábbiakat: i. a sportpályák mesterséges burkolatának töltőanyagaira vonatkozó korlátozási lehetőségek, tekintettel az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) nemrég közzétett, TR17519 „Sportpályaburkolatok. Műgyepes sportpályák. Útmutató a töltőanyagok környezetben való szétszóródásának minimalizálásához” című műszaki jelentésére; és ii. a szénatomot nem tartalmazó polimerek kizárása, a SEAC javaslata szerint. A RAC ismételten hangsúlyozta, hogy a sportpályák szintetikus burkolatában használt töltőanyagokat illetően egyértelműen a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalmat részesíti előnyben. A szerkezetükben szénatomokat nem tartalmazó polimerek esetében a tilalomtól való eltérést illetően a RAC véleménye szerint releváns ökotoxicitási adatok hiányában nem lehet egyértelműen levonni azt a következtetést, hogy az említett polimerek részecskeként ne jelentenének ugyanolyan kockázatot, mint a szerkezetükben szénatomokat tartalmazó polimerekből származó részecskék. |
| --- | --- |

(41)

2021. április 22-én az Ügynökség benyújtotta a Bizottságnak a RAC véleménykiegészítését (24). A Bizottság különösen azt kérte, hogy a RAC mérlegelje az alábbiakat: i. a sportpályák mesterséges burkolatának töltőanyagaira vonatkozó korlátozási lehetőségek, tekintettel az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) nemrég közzétett, TR17519 „Sportpályaburkolatok. Műgyepes sportpályák. Útmutató a töltőanyagok környezetben való szétszóródásának minimalizálásához” című műszaki jelentésére; és ii. a szénatomot nem tartalmazó polimerek kizárása, a SEAC javaslata szerint. A RAC ismételten hangsúlyozta, hogy a sportpályák szintetikus burkolatában használt töltőanyagokat illetően egyértelműen a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalmat részesíti előnyben. A szerkezetükben szénatomokat nem tartalmazó polimerek esetében a tilalomtól való eltérést illetően a RAC véleménye szerint releváns ökotoxicitási adatok hiányában nem lehet egyértelműen levonni azt a következtetést, hogy az említett polimerek részecskeként ne jelentenének ugyanolyan kockázatot, mint a szerkezetükben szénatomokat tartalmazó polimerekből származó részecskék.

| (42) | Figyelembe véve a XV. melléklet szerinti dokumentációt, a RAC és a SEAC véleményét, a társadalmi és gazdasági hatásokat, valamint a rendelkezésre álló alternatívákat, a Bizottság úgy véli, hogy a szintetikus polimer mikrorészecskék önmagukban történő felhasználása vagy termékekben való szándékos előfordulása jelentős mikroműanyag-szennyezést okoz. Az említett szennyezés elfogadhatatlan környezeti kockázatot jelent, amelyet uniós szinten kell kezelni. Bizonyítást nyert, hogy a mikroműanyagok által okozott szennyezés rendkívül perzisztens, és a kibocsátást követően gyakorlatilag lehetetlen eltávolítani a környezetből, ahol fokozatosan felhalmozódik. Ezért annak érdekében, hogy a kibocsátásokat indokolatlan késedelem nélkül csökkenteni lehessen, korlátozni kell a szintetikus polimer mikrorészecskék forgalomba hozatalát, mind önmagukban, mind pedig olyan keverékekben, amelyekhez szándékosan lettek hozzáadva egy adott tulajdonság – például szín, állag, tömeg, vízfelvevés, folyékonyság vagy hőállóság – elérése céljából. A várható társadalmi és gazdasági hatásoknak, valamint a rendelkezésre álló alternatíváknak megfelelően eltérő átmeneti időszakokat és kivételeket javasoltak az egyes termékcsoportok tekintetében. |
| --- | --- |

(42)

Figyelembe véve a XV. melléklet szerinti dokumentációt, a RAC és a SEAC véleményét, a társadalmi és gazdasági hatásokat, valamint a rendelkezésre álló alternatívákat, a Bizottság úgy véli, hogy a szintetikus polimer mikrorészecskék önmagukban történő felhasználása vagy termékekben való szándékos előfordulása jelentős mikroműanyag-szennyezést okoz. Az említett szennyezés elfogadhatatlan környezeti kockázatot jelent, amelyet uniós szinten kell kezelni. Bizonyítást nyert, hogy a mikroműanyagok által okozott szennyezés rendkívül perzisztens, és a kibocsátást követően gyakorlatilag lehetetlen eltávolítani a környezetből, ahol fokozatosan felhalmozódik. Ezért annak érdekében, hogy a kibocsátásokat indokolatlan késedelem nélkül csökkenteni lehessen, korlátozni kell a szintetikus polimer mikrorészecskék forgalomba hozatalát, mind önmagukban, mind pedig olyan keverékekben, amelyekhez szándékosan lettek hozzáadva egy adott tulajdonság – például szín, állag, tömeg, vízfelvevés, folyékonyság vagy hőállóság – elérése céljából. A várható társadalmi és gazdasági hatásoknak, valamint a rendelkezésre álló alternatíváknak megfelelően eltérő átmeneti időszakokat és kivételeket javasoltak az egyes termékcsoportok tekintetében.

| (43) | Számos olyan polimer esetében bizonyított a kockázat, amelyek a korlátozás hatálya alá tartoznak. Más polimerek esetében kevesebb adat áll rendelkezésre, mégis meg lehet határozni az általuk jelentett kockázatot olyan objektív kritériumok alapján, amelyek a szóban forgó polimereket tartalmazó vagy az általuk bevont mikrorészecskékre vonatkoznak. A Bizottság úgy véli, hogy e korlátozásnak ki kell terjednie a releváns fizikai és kémiai tulajdonságokkal, részecskemérettel és környezetben való perzisztenciával rendelkező polimercsoportokra. Így lehetséges az e korlátozás hatálya alá tartozó anyagok objektív azonosítása. |
| --- | --- |

(43)

Számos olyan polimer esetében bizonyított a kockázat, amelyek a korlátozás hatálya alá tartoznak. Más polimerek esetében kevesebb adat áll rendelkezésre, mégis meg lehet határozni az általuk jelentett kockázatot olyan objektív kritériumok alapján, amelyek a szóban forgó polimereket tartalmazó vagy az általuk bevont mikrorészecskékre vonatkoznak. A Bizottság úgy véli, hogy e korlátozásnak ki kell terjednie a releváns fizikai és kémiai tulajdonságokkal, részecskemérettel és környezetben való perzisztenciával rendelkező polimercsoportokra. Így lehetséges az e korlátozás hatálya alá tartozó anyagok objektív azonosítása.

| (44) | A Bizottság helyénvalónak tartja a természetes, lebomló és oldódó polimerek kizárását a szintetikus polimer mikrorészecskék fogalommeghatározásából, mivel azok nem járulnak hozzá a kockázathoz. A Bizottság továbbá indokoltnak tartja kizárni a korlátozás hatálya alól a szerkezetükben szénatomokat nem tartalmazó polimereket, mivel nem állnak rendelkezésre releváns ökotoxicitási adatok arra vonatkozóan, hogy az említett polimerek részecskeként ugyanolyan kockázatot jelentenek-e, mint a szerkezetükben szénatomot tartalmazó polimerekből származó részecskék. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság helyénvalónak tartja a természetes, lebomló és oldódó polimerek kizárását a szintetikus polimer mikrorészecskék fogalommeghatározásából, mivel azok nem járulnak hozzá a kockázathoz. A Bizottság továbbá indokoltnak tartja kizárni a korlátozás hatálya alól a szerkezetükben szénatomokat nem tartalmazó polimereket, mivel nem állnak rendelkezésre releváns ökotoxicitási adatok arra vonatkozóan, hogy az említett polimerek részecskeként ugyanolyan kockázatot jelentenek-e, mint a szerkezetükben szénatomot tartalmazó polimerekből származó részecskék.

| (45) | A Bizottság úgy véli, hogy a minden kiterjedésüket tekintve 0,1 μm-nél kisebb méretű szintetikus polimer mikrorészecskék ugyanolyan vagy potenciálisan nagyobb kockázatot jelentenek a környezetre, mint a minden kiterjedésüket tekintve 0,1 μm és 5 mm közötti méretű részecskék. A szintetikus polimer mikrorészecskék fogalommeghatározásának ezért ki kell terjednie a minden kiterjedésüket tekintve 5 mm-nél kisebb méretű részecskéket és a 15 mm-nél rövidebb szálszerű részecskéket alkotó, vagy az ilyen részecskéket bevonó polimerekre. A Bizottság ugyanakkor egyetért a fórummal és a SEAC-kal abban, hogy a 0,1 μm-nél bármilyen kiterjedését tekintve kisebb vagy a 0,3 μm-nél rövidebb részecskék azonosítása és mennyiségi meghatározása jelenleg analitikai korlátokba ütközik, mivel a részecskék mérete túl kicsi. A jogbiztonság érdekében azokban az esetekben, amikor a rendelkezésre álló analitikai módszerek vagy a terméket kísérő dokumentáció nem teszi lehetővé a termékben jelen lévő szintetikus polimer mikrorészecskék koncentrációjának meghatározását, a szóban forgó mikrorészecskék alsó mérethatárát a korlátozás végrehajtása céljából bármely kiterjedést tekintve 0,1 μm-ben, illetve adott esetben 0,3 μm-es hosszúságban kell megállapítani. Ez a határérték többé nem lesz alkalmazandó, amint olyan új vagy továbbfejlesztett módszerek válnak elérhetővé, amelyek lehetővé teszik a bármely kiterjedését tekintve 0,1 μm-nél kisebb méretű, vagy adott esetben 0,3 μm-nél kisebb hosszúságú szintetikus polimer mikrorészecskék azonosítását és mennyiségi meghatározását. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság úgy véli, hogy a minden kiterjedésüket tekintve 0,1 μm-nél kisebb méretű szintetikus polimer mikrorészecskék ugyanolyan vagy potenciálisan nagyobb kockázatot jelentenek a környezetre, mint a minden kiterjedésüket tekintve 0,1 μm és 5 mm közötti méretű részecskék. A szintetikus polimer mikrorészecskék fogalommeghatározásának ezért ki kell terjednie a minden kiterjedésüket tekintve 5 mm-nél kisebb méretű részecskéket és a 15 mm-nél rövidebb szálszerű részecskéket alkotó, vagy az ilyen részecskéket bevonó polimerekre. A Bizottság ugyanakkor egyetért a fórummal és a SEAC-kal abban, hogy a 0,1 μm-nél bármilyen kiterjedését tekintve kisebb vagy a 0,3 μm-nél rövidebb részecskék azonosítása és mennyiségi meghatározása jelenleg analitikai korlátokba ütközik, mivel a részecskék mérete túl kicsi. A jogbiztonság érdekében azokban az esetekben, amikor a rendelkezésre álló analitikai módszerek vagy a terméket kísérő dokumentáció nem teszi lehetővé a termékben jelen lévő szintetikus polimer mikrorészecskék koncentrációjának meghatározását, a szóban forgó mikrorészecskék alsó mérethatárát a korlátozás végrehajtása céljából bármely kiterjedést tekintve 0,1 μm-ben, illetve adott esetben 0,3 μm-es hosszúságban kell megállapítani. Ez a határérték többé nem lesz alkalmazandó, amint olyan új vagy továbbfejlesztett módszerek válnak elérhetővé, amelyek lehetővé teszik a bármely kiterjedését tekintve 0,1 μm-nél kisebb méretű, vagy adott esetben 0,3 μm-nél kisebb hosszúságú szintetikus polimer mikrorészecskék azonosítását és mennyiségi meghatározását.

| (46) | A Bizottság egyetért a RAC véleményével abban a tekintetben, hogy csak a több környezeti elemben lebomló polimereket szabad kizárni a korlátozás hatálya alól. Széles körben elfogadott, hogy az 1–3. csoportba tartozó szűrővizsgálati módszerek bármelyikének alkalmazása során kimutatott pozitív eredmény az összes környezeti elemben való lebonthatóságot vetíti előre. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy e vizsgálati módszerek bármelyikének alkalmazása esetén történő megfelelés elegendő a lebonthatóság jelen korlátozás céljából történő meghatározására. Ugyanakkor nem mondható ki biztosan, hogy ha egy polimer valamely környezeti elemben megfelel egy 4. vagy 5. csoportba tartozó vizsgálaton, akkor hasonló lebonthatósági eredményeket mutatna egy másik környezeti elemben is. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy amennyiben a 4. vagy az 5. csoportba tartozó vizsgálati módszereket alkalmaznak, a polimernek három környezeti elemben kell megfelelnie e vizsgálatokon ahhoz, hogy ki lehessen zárni a korlátozás hatálya alól. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság egyetért a RAC véleményével abban a tekintetben, hogy csak a több környezeti elemben lebomló polimereket szabad kizárni a korlátozás hatálya alól. Széles körben elfogadott, hogy az 1–3. csoportba tartozó szűrővizsgálati módszerek bármelyikének alkalmazása során kimutatott pozitív eredmény az összes környezeti elemben való lebonthatóságot vetíti előre. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy e vizsgálati módszerek bármelyikének alkalmazása esetén történő megfelelés elegendő a lebonthatóság jelen korlátozás céljából történő meghatározására. Ugyanakkor nem mondható ki biztosan, hogy ha egy polimer valamely környezeti elemben megfelel egy 4. vagy 5. csoportba tartozó vizsgálaton, akkor hasonló lebonthatósági eredményeket mutatna egy másik környezeti elemben is. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy amennyiben a 4. vagy az 5. csoportba tartozó vizsgálati módszereket alkalmaznak, a polimernek három környezeti elemben kell megfelelnie e vizsgálatokon ahhoz, hogy ki lehessen zárni a korlátozás hatálya alól.

| (47) | A polimerek lebonthatóságával és oldhatóságával kapcsolatos tudományos fejlemények figyelembevétele érdekében, ideértve a kifejezetten a szintetikus polimer mikrorészecskék lebonthatóságának vagy oldhatóságának értékelésére kifejlesztett új vizsgálati módszereket is, szükség lehet a lebonthatóság vagy oldhatóság igazolására szolgáló szabványosított vizsgálati módszerek és megfelelési kritériumok felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

(47)

A polimerek lebonthatóságával és oldhatóságával kapcsolatos tudományos fejlemények figyelembevétele érdekében, ideértve a kifejezetten a szintetikus polimer mikrorészecskék lebonthatóságának vagy oldhatóságának értékelésére kifejlesztett új vizsgálati módszereket is, szükség lehet a lebonthatóság vagy oldhatóság igazolására szolgáló szabványosított vizsgálati módszerek és megfelelési kritériumok felülvizsgálatára.

| (48) | A mezőgazdasági és kertészeti termékekben például a műtrágyák vagy növényvédő szerek tápanyagleadásának vagy a víz műtrágya és talaj közti áramlásának szabályozására használt szintetikus polimer mikrorészecskék csökkentik a talajban és növényeken alkalmazott hatóanyagok mennyiségét, és korlátozzák a felhasználók kitettségét az említett potenciálisan mérgező termékeknek, illetve a szóban forgó termékek környezetre gyakorolt hatását. Elő kell segíteni olyan környezeti szempontból fenntartható alternatívák kifejlesztését, amelyek lehetővé teszik, hogy a felhasználás említett kedvező hatásait mikroműanyag-mentesen is el lehessen érni, és továbbra is a piaci kínálat részei lehessenek. A SEAC véleménye szerint a mezőgazdasági és kertészeti termékekre vonatkozóan javasolt intézkedések csak akkor lennének megfelelőek, ha középtávon elérhetőek lennének olyan lebomló alternatívák, amelyek legalább hasonló funkcióval bírnak. Végezetül az (EU) 2019/1009 rendelet már előírta azokat az általános elveket, amelyek alapján meg lehet határozni az uniós termésnövelő anyagokban található polimerek lebonthatóságát. Mindezek alapján a Bizottság indokoltnak tartja, hogy az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott vizsgálati feltételekkel való összhang biztosítása és az alternatívák kifejlesztésének megkönnyítése érdekében egyedi feltételek és megfelelési kritériumok kerüljenek meghatározásra az olyan mezőgazdasági és kertészeti felhasználásra szánt termékekben található polimerek lebonthatóságának vizsgálata tekintetében, amelyek nem minősülnek uniós termésnövelő anyagnak, mint például a forgalomba hozatalkor CE-jelöléssel nem rendelkező termésnövelő termékek. |
| --- | --- |

(48)

A mezőgazdasági és kertészeti termékekben például a műtrágyák vagy növényvédő szerek tápanyagleadásának vagy a víz műtrágya és talaj közti áramlásának szabályozására használt szintetikus polimer mikrorészecskék csökkentik a talajban és növényeken alkalmazott hatóanyagok mennyiségét, és korlátozzák a felhasználók kitettségét az említett potenciálisan mérgező termékeknek, illetve a szóban forgó termékek környezetre gyakorolt hatását. Elő kell segíteni olyan környezeti szempontból fenntartható alternatívák kifejlesztését, amelyek lehetővé teszik, hogy a felhasználás említett kedvező hatásait mikroműanyag-mentesen is el lehessen érni, és továbbra is a piaci kínálat részei lehessenek. A SEAC véleménye szerint a mezőgazdasági és kertészeti termékekre vonatkozóan javasolt intézkedések csak akkor lennének megfelelőek, ha középtávon elérhetőek lennének olyan lebomló alternatívák, amelyek legalább hasonló funkcióval bírnak. Végezetül az (EU) 2019/1009 rendelet már előírta azokat az általános elveket, amelyek alapján meg lehet határozni az uniós termésnövelő anyagokban található polimerek lebonthatóságát. Mindezek alapján a Bizottság indokoltnak tartja, hogy az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott vizsgálati feltételekkel való összhang biztosítása és az alternatívák kifejlesztésének megkönnyítése érdekében egyedi feltételek és megfelelési kritériumok kerüljenek meghatározásra az olyan mezőgazdasági és kertészeti felhasználásra szánt termékekben található polimerek lebonthatóságának vizsgálata tekintetében, amelyek nem minősülnek uniós termésnövelő anyagnak, mint például a forgalomba hozatalkor CE-jelöléssel nem rendelkező termésnövelő termékek.

| (49) | A Bizottság úgy véli, hogy a XV. melléklet szerinti dokumentációnak a RAC és a SEAC által módosított változatában javasolt kockázatkezelési intézkedések relevánsak az azonosított kockázat kezelése szempontjából. A Bizottság szerint ugyanakkor a különböző kérelmekben eseti alapon kell eldönteni, hogy a szóban forgó kockázatkezelési intézkedések közül melyik a legmegfelelőbb az azonosított kockázat tekintetében, figyelembe véve azok társadalmi és gazdasági hatását, és mérlegelve az egyedi eltéréseket vagy átmeneti időszakokat. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság úgy véli, hogy a XV. melléklet szerinti dokumentációnak a RAC és a SEAC által módosított változatában javasolt kockázatkezelési intézkedések relevánsak az azonosított kockázat kezelése szempontjából. A Bizottság szerint ugyanakkor a különböző kérelmekben eseti alapon kell eldönteni, hogy a szóban forgó kockázatkezelési intézkedések közül melyik a legmegfelelőbb az azonosított kockázat tekintetében, figyelembe véve azok társadalmi és gazdasági hatását, és mérlegelve az egyedi eltéréseket vagy átmeneti időszakokat.

| (50) | A XV. melléklet szerinti dokumentációban, valamint a RAC és a SEAC véleményében megfogalmazott javaslatok ellenére nem szükséges kifejezetten kizárni a szennyvíziszapot és a komposztot, mivel az ezekben a termékekben található szintetikus polimer mikrorészecskék nem szándékosan fordulnak elő, és ezért nem tartoznak e rendelet hatálya alá. Másrészt viszont a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) hatálya alá tartozó élelmiszereket és takarmányokat ki kell zárni a rendelet hatálya alól a kettős szabályozás elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(50)

A XV. melléklet szerinti dokumentációban, valamint a RAC és a SEAC véleményében megfogalmazott javaslatok ellenére nem szükséges kifejezetten kizárni a szennyvíziszapot és a komposztot, mivel az ezekben a termékekben található szintetikus polimer mikrorészecskék nem szándékosan fordulnak elő, és ezért nem tartoznak e rendelet hatálya alá. Másrészt viszont a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) hatálya alá tartozó élelmiszereket és takarmányokat ki kell zárni a rendelet hatálya alól a kettős szabályozás elkerülése érdekében.

| (51) | Az illatanyagok kapszulázása tekintetében a Bizottság úgy véli, hogy a 6 éves átmeneti időszak a legmegfelelőbb, mivel így az ipar számára elég idő áll rendelkezésre ahhoz, hogy átalakításra kerüljön az összes olyan termék, amelynek tekintetében jelenleg nem áll rendelkezésre más alternatíva. |
| --- | --- |

(51)

Az illatanyagok kapszulázása tekintetében a Bizottság úgy véli, hogy a 6 éves átmeneti időszak a legmegfelelőbb, mivel így az ipar számára elég idő áll rendelkezésre ahhoz, hogy átalakításra kerüljön az összes olyan termék, amelynek tekintetében jelenleg nem áll rendelkezésre más alternatíva.

| (52) | A sminktermékek, valamint az ajak- és körömápoló termékek esetében a javasolt korlátozás következtében várható átalakítási költségek magasabbak, mint az egyéb nem leöblítendő kozmetikai termékek esetében. Figyelembe véve azt is, hogy a sminktermékek, valamint az ajak- és körömápoló termékek viszonylag kis mértékben járulnak hozzá a teljes kibocsátáshoz, a Bizottság úgy véli, hogy az ilyen termékek forgalomba hozatalára vonatkozó tilalom tekintetében indokolt 12 éves átmeneti időszakot bevezetni annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a megfelelő alternatívák kifejlesztésére és az ipar költségeinek csökkentésére. Mivel a Bizottság ösztönözni akarja, hogy a szintetikus polimer mikrorészecskéknek a sminktermékekben, valamint az ajak- és körömápoló termékekben való helyettesítése még az átmeneti időszak vége előtt megtörténjen, minden olyan forgalomba hozott sminkterméken, valamint ajak- és körömápoló terméken, amely még szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmaz, 2031. október 17-től kezdve fel kell tüntetni egy nyilatkozatot, amely tudatja ezt a tényt a fogyasztókkal. A beszállítókra szükségtelenül nehezedő terhek és a termékvisszahívások elkerülése érdekében a beszállítóktól egy meghatározott további időszak lejártáig nem követelhető meg, hogy a fent említett nyilatkozatot azokra a termékekre vonatkozóan is benyújtsák, amelyeket már 2031. október 17. előtt forgalomba hoztak. |
| --- | --- |

(52)

A sminktermékek, valamint az ajak- és körömápoló termékek esetében a javasolt korlátozás következtében várható átalakítási költségek magasabbak, mint az egyéb nem leöblítendő kozmetikai termékek esetében. Figyelembe véve azt is, hogy a sminktermékek, valamint az ajak- és körömápoló termékek viszonylag kis mértékben járulnak hozzá a teljes kibocsátáshoz, a Bizottság úgy véli, hogy az ilyen termékek forgalomba hozatalára vonatkozó tilalom tekintetében indokolt 12 éves átmeneti időszakot bevezetni annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a megfelelő alternatívák kifejlesztésére és az ipar költségeinek csökkentésére. Mivel a Bizottság ösztönözni akarja, hogy a szintetikus polimer mikrorészecskéknek a sminktermékekben, valamint az ajak- és körömápoló termékekben való helyettesítése még az átmeneti időszak vége előtt megtörténjen, minden olyan forgalomba hozott sminkterméken, valamint ajak- és körömápoló terméken, amely még szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmaz, 2031. október 17-től kezdve fel kell tüntetni egy nyilatkozatot, amely tudatja ezt a tényt a fogyasztókkal. A beszállítókra szükségtelenül nehezedő terhek és a termékvisszahívások elkerülése érdekében a beszállítóktól egy meghatározott további időszak lejártáig nem követelhető meg, hogy a fent említett nyilatkozatot azokra a termékekre vonatkozóan is benyújtsák, amelyeket már 2031. október 17. előtt forgalomba hoztak.

| (53) | A sportpályák szintetikus burkolatában használt szemcsés töltőanyag esetében a Bizottság szerint indokolt a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalom átmeneti időszakának 8 évre való emelése, hogy azok a meglévő szintetikus burkolatú sportpályák, amelyek az említett anyagok felhasználásával készültek, nagyobb számban érhessék el természetes élettartamuk végét, mielőtt le kell őket cserélni. |
| --- | --- |

(53)

A sportpályák szintetikus burkolatában használt szemcsés töltőanyag esetében a Bizottság szerint indokolt a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalom átmeneti időszakának 8 évre való emelése, hogy azok a meglévő szintetikus burkolatú sportpályák, amelyek az említett anyagok felhasználásával készültek, nagyobb számban érhessék el természetes élettartamuk végét, mielőtt le kell őket cserélni.

| (54) | A használati és ártalmatlanítási útmutatókat előíró kockázatkezelési intézkedést illetően indokolt 24 hónapnál hosszabb átmeneti időszakot megállapítani a szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmazó in vitro diagnosztikai eszközök beszállítói esetében, hogy a szállítói láncon belül tovább lehessen adni a szóban forgó mikrorészecskék megfelelő ártalmatlanítására vonatkozó információkat, valamint adott esetben elegendő idő álljon rendelkezésre a szükséges hatósági jóváhagyások megszerzéséhez a terméktájékoztató vagy a csomagolás módosítása esetén. A Bizottság továbbá úgy véli, hogy figyelembe kell venni az elektronikus címkézéssel és a mobil elektronikus eszközök széles körű használatával kapcsolatos legújabb technológiai fejlesztéseket. A korlátozás tekintetében ezért el kell fogadni lehetséges tájékoztatási módként az elektronikus formátumú használati és ártalmatlanítási útmutatókhoz való digitális hozzáférést is. |
| --- | --- |

(54)

A használati és ártalmatlanítási útmutatókat előíró kockázatkezelési intézkedést illetően indokolt 24 hónapnál hosszabb átmeneti időszakot megállapítani a szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmazó in vitro diagnosztikai eszközök beszállítói esetében, hogy a szállítói láncon belül tovább lehessen adni a szóban forgó mikrorészecskék megfelelő ártalmatlanítására vonatkozó információkat, valamint adott esetben elegendő idő álljon rendelkezésre a szükséges hatósági jóváhagyások megszerzéséhez a terméktájékoztató vagy a csomagolás módosítása esetén. A Bizottság továbbá úgy véli, hogy figyelembe kell venni az elektronikus címkézéssel és a mobil elektronikus eszközök széles körű használatával kapcsolatos legújabb technológiai fejlesztéseket. A korlátozás tekintetében ezért el kell fogadni lehetséges tájékoztatási módként az elektronikus formátumú használati és ártalmatlanítási útmutatókhoz való digitális hozzáférést is.

| (55) | A 2001/83/EK irányelv és az (EU) 2019/6 rendelet előírja, hogy az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek használati és ártalmatlanítási útmutatóit fel kell tüntetni a gyógyszer csomagolásán, illetve a betegtájékoztatón. A Bizottság véleménye szerint ezért nem szükséges további kötelezettségeket bevezetni az emberi vagy állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek használati útmutatójára és ártalmatlanítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(55)

A 2001/83/EK irányelv és az (EU) 2019/6 rendelet előírja, hogy az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek használati és ártalmatlanítási útmutatóit fel kell tüntetni a gyógyszer csomagolásán, illetve a betegtájékoztatón. A Bizottság véleménye szerint ezért nem szükséges további kötelezettségeket bevezetni az emberi vagy állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek használati útmutatójára és ártalmatlanítására vonatkozóan.

| (56) | Ami a XV. melléklet szerinti dokumentációban javasolt, a RAC és a SEAC által módosított jelentéstételi követelményeket illeti, a Bizottság megállapítása szerint azok hozzá fognak járulni a használati és ártalmatlanítási útmutatók hatékonyságának nyomon követéséhez, és javítani fogják a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalom alól mentesülő felhasználások kockázatkezelése tekintetében rendelkezésre álló tényalapot. A Bizottság továbbá úgy véli, hogy az Ügynökség felé bejelentendő információkban hivatkozni kell az alkalmazható eltérésekre, hogy megkönnyítsék a végrehajtást, anélkül, hogy az iparágra további terheket rónának. Emellett a gyártókat és az ipari továbbfelhasználókat kötelezni kell, hogy becsüljék meg és jelentsék be saját kibocsátásaikat. Továbbá annak érdekében, hogy a szállítói lánc valamennyi kibocsátását nyomon kövessék és jelentsék anélkül, hogy indokolatlan terhet rónának a végfelhasználókra, a szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmazó termékek beszállítóinak, akik a szóban forgó termékeket a foglalkozásszerű felhasználók és a lakosság számára első alkalommal hozzák forgalomba – saját kibocsátásuk mellett – meg kell becsülniük a termék forgalomba hozatalától a végfelhasználást követő ártalmatlanításáig tartó későbbi kibocsátásokat is, és jelenteniük kell az Ügynökségnek az összes kibocsátást. A bejelentett információk optimális felhasználásának biztosítása és a végrehajtás megkönnyítése érdekében ezeket az információkat a tagállamok rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

(56)

Ami a XV. melléklet szerinti dokumentációban javasolt, a RAC és a SEAC által módosított jelentéstételi követelményeket illeti, a Bizottság megállapítása szerint azok hozzá fognak járulni a használati és ártalmatlanítási útmutatók hatékonyságának nyomon követéséhez, és javítani fogják a forgalomba hozatalra vonatkozó tilalom alól mentesülő felhasználások kockázatkezelése tekintetében rendelkezésre álló tényalapot. A Bizottság továbbá úgy véli, hogy az Ügynökség felé bejelentendő információkban hivatkozni kell az alkalmazható eltérésekre, hogy megkönnyítsék a végrehajtást, anélkül, hogy az iparágra további terheket rónának. Emellett a gyártókat és az ipari továbbfelhasználókat kötelezni kell, hogy becsüljék meg és jelentsék be saját kibocsátásaikat. Továbbá annak érdekében, hogy a szállítói lánc valamennyi kibocsátását nyomon kövessék és jelentsék anélkül, hogy indokolatlan terhet rónának a végfelhasználókra, a szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmazó termékek beszállítóinak, akik a szóban forgó termékeket a foglalkozásszerű felhasználók és a lakosság számára első alkalommal hozzák forgalomba – saját kibocsátásuk mellett – meg kell becsülniük a termék forgalomba hozatalától a végfelhasználást követő ártalmatlanításáig tartó későbbi kibocsátásokat is, és jelenteniük kell az Ügynökségnek az összes kibocsátást. A bejelentett információk optimális felhasználásának biztosítása és a végrehajtás megkönnyítése érdekében ezeket az információkat a tagállamok rendelkezésére kell bocsátani.

| (57) | A szétszóródó műanyag pelletek jelentik a környezetben előforduló mikroműanyagok egyik legfontosabb ipari kibocsátási forrását. Már léteznek jelentéstételt is tartalmazó, önkéntes alapú kezdeményezések, amelyeket a műanyag pelletek szállítói láncának résztvevői indítottak el a pelletszóródás minimalizálása érdekében. Mindezek alapján a Bizottság indokoltnak tartja az ágazatra vonatkozó jelentéstételi követelmények tekintetében a 24 hónapos átmeneti időszakot. |
| --- | --- |

(57)

A szétszóródó műanyag pelletek jelentik a környezetben előforduló mikroműanyagok egyik legfontosabb ipari kibocsátási forrását. Már léteznek jelentéstételt is tartalmazó, önkéntes alapú kezdeményezések, amelyeket a műanyag pelletek szállítói láncának résztvevői indítottak el a pelletszóródás minimalizálása érdekében. Mindezek alapján a Bizottság indokoltnak tartja az ágazatra vonatkozó jelentéstételi követelmények tekintetében a 24 hónapos átmeneti időszakot.

| (58) | A kettős jelentéstétel elkerülése érdekében, ha a szállítói láncban egynél több szereplő is forgalomba hozza ugyanazt a szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmazó terméket, akkor csak az adott szállítói lánc első szereplőjének kell a szükséges információkat az Ügynökség rendelkezésére bocsátania. |
| --- | --- |

(58)

A kettős jelentéstétel elkerülése érdekében, ha a szállítói láncban egynél több szereplő is forgalomba hozza ugyanazt a szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmazó terméket, akkor csak az adott szállítói lánc első szereplőjének kell a szükséges információkat az Ügynökség rendelkezésére bocsátania.

| (59) | Hogy könnyebben végrehajtható legyen a szóban forgó korlátozás, a szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmazó termékek gyártóinak, importőreinek és ipari továbbfelhasználóinak kérésre az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk azokat a konkrét információkat, amelyek egyértelműen azonosítják a termékeikben található és az említett korlátozás hatálya alá tartozó polimereket, valamint ezeknek a termékben betöltött funkcióját. Ezenfelül azoknak a gyártóknak, importőröknek és ipari továbbfelhasználóknak, amelyek azt állítják, hogy bizonyos, a termékeikben előforduló polimerek a lebonthatóságuk vagy az oldhatóságuk miatt ki vannak zárva a szintetikus polimer mikrorészecskék meghatározásából, kérésre az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk az e tulajdonságokat igazoló információkat. Azoknak az ipari továbbfelhasználóknak, amelyek nem rendelkeznek a szükséges információkkal, a beszállítóiktól kell bekérniük azt. A kereskedelmi információk bizalmas jellegének védelme érdekében azon szolgáltatók számára, amelyek nem kívánják megosztani a kért információkat az ipari továbbfelhasználókkal, lehetővé kell tenni, hogy közvetlenül az információt kérő illetékes hatóság rendelkezésére bocsássák azokat. |
| --- | --- |

(59)

Hogy könnyebben végrehajtható legyen a szóban forgó korlátozás, a szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmazó termékek gyártóinak, importőreinek és ipari továbbfelhasználóinak kérésre az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk azokat a konkrét információkat, amelyek egyértelműen azonosítják a termékeikben található és az említett korlátozás hatálya alá tartozó polimereket, valamint ezeknek a termékben betöltött funkcióját. Ezenfelül azoknak a gyártóknak, importőröknek és ipari továbbfelhasználóknak, amelyek azt állítják, hogy bizonyos, a termékeikben előforduló polimerek a lebonthatóságuk vagy az oldhatóságuk miatt ki vannak zárva a szintetikus polimer mikrorészecskék meghatározásából, kérésre az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk az e tulajdonságokat igazoló információkat. Azoknak az ipari továbbfelhasználóknak, amelyek nem rendelkeznek a szükséges információkkal, a beszállítóiktól kell bekérniük azt. A kereskedelmi információk bizalmas jellegének védelme érdekében azon szolgáltatók számára, amelyek nem kívánják megosztani a kért információkat az ipari továbbfelhasználókkal, lehetővé kell tenni, hogy közvetlenül az információt kérő illetékes hatóság rendelkezésére bocsássák azokat.

| (60) | A szükségtelen termékvisszahívások megelőzése és a hulladék mennyiségének csökkentése érdekében biztosítani kell, hogy a 2023. október 17. előtt forgalomba hozott, önmagukban vagy keverékekben előforduló szintetikus polimer mikrorészecskék továbbra is forgalmazhatóak legyenek. Ezt a szabályt nem szükséges alkalmazni azon szintetikus polimer mikrorészecskék esetében, amelyekre átmeneti időszak vonatkozik. |
| --- | --- |

(60)

A szükségtelen termékvisszahívások megelőzése és a hulladék mennyiségének csökkentése érdekében biztosítani kell, hogy a 2023. október 17. előtt forgalomba hozott, önmagukban vagy keverékekben előforduló szintetikus polimer mikrorészecskék továbbra is forgalmazhatóak legyenek. Ezt a szabályt nem szükséges alkalmazni azon szintetikus polimer mikrorészecskék esetében, amelyekre átmeneti időszak vonatkozik.

| (61) | Az 1907/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(61)

Az 1907/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (62) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1907/2006/EK rendelet 133. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(62)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1907/2006/EK rendelet 133. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1907/2006/EK rendelet XVII. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

1

(2)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10518-2016-INIT/hu/pdf /

2

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/24073/st_7348_2017_rev_1_en.pdf

3

(4)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: a műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia (COM(2018) 28 final).

4

(5)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: az európai zöld megállapodás (COM(2019) 640 final).

5

(6)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv egy tisztább és versenyképesebb Európáért (COM(2020) 98 final).

6

(7)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: bolygónk egészségessé tétele mindenki számára – uniós cselekvési terv: „Út a szennyező anyag-mentes levegő, víz és talaj felé” (COM(2021) 400 final).

7

(8)  Az Európai Parlament 2018. szeptember 13-i állásfoglalása a műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégiáról (P8_TA(2018)0352).

8

(9)  A Bizottság 2017. november 9-i kérelme az Európai Vegyianyag-ügynökségnek a REACH-rendelet XVII. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő korlátozásra irányuló javaslat elkészítésére való felkéréséről, https://echa.europa.eu/documents/10162/5c8be037-3f81-266a-d71b-1a67ec01cbf9

9

(10)  XV. melléklet szerinti korlátozási jelentés. https://echa.europa.eu/documents/10162/05bd96e3-b969-0a7c-c6d0-441182893720; A XV. melléklet szerinti korlátozási jelentés melléklete.

10

https://echa.europa.eu/documents/10162/db081bde-ea3e-ab53-3135-8aaffe66d0cb.

(11)  ECHA (2020). Háttérdokumentum a XV. melléklet szerinti jelentésről szóló véleményhez, amely a szándékosan hozzáadott mikroműanyagokra vonatkozó korlátozásokat javasol. https://echa.europa.eu/documents/10162/b56c6c7e-02fb-68a4-da69-0bcbd504212b

11

(12)  A Bizottság (EU) 2017/848 határozata (2017. május 17.) a tengervizek jó környezeti állapotára vonatkozó kritériumok és módszertani előírások, a nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek megállapításáról, valamint a 2010/477/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 2017.5.18., 43. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/56/EK irányelve (2008. június 17.) a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (HL L 164., 2008.6.25., 19. o.).

13

(14)  A Bizottság ajánlása (2022. június 10.) a nanoanyag fogalmának meghatározásáról (C/2022/3689) (HL C 229., 2022.6.14., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/83/EK irányelve (2001. november 6.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 67. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/6 rendelete (2018. december 11.) az állatgyógyászati készítményekről és a 2001/82/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 4., 2019.1.7., 43. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1009 rendelete (2019. június 5.) az uniós termésnövelő anyagok forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, az 1069/2009/EK és az 1107/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2003/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 170., 2019.6.25., 1. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 1333/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az élelmiszer-adalékanyagokról (HL L 354., 2008.12.31., 16. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 528/2012/EU rendelete (2012. május 22.) a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról (HL L 167., 2012.6.27., 1. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/745 rendelete (2017. április 5.) az orvostechnikai eszközökről, a 2001/83/EK irányelv, a 178/2002/EK rendelet és az 1223/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 90/385/EGK és a 93/42/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 117., 2017.5.5., 1. o.).

21

(22)  https://echa.europa.eu/documents/10162/b4d383cd-24fc-82e9-cccf-6d9f66ee9089

22

(23)  Kockázatértékelési bizottság (RAC), társadalmi-gazdasági elemzéssel foglalkozó bizottság (SEAC). Opinion on an Annex XV dossier proposing restrictions on intentionally-added microplastics of 10 December 2020. https://echa.europa.eu/documents/10162/a513b793-dd84-d83a-9c06-e7a11580f366

23

(24)  A kockázatértékelési bizottság (RAC) véleménye az ECHA ügyvezető igazgatójának a REACH-rendelet 77. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti, a következő tárgyban véleménykiegészítés kidolgozására irányuló kérelme alapján: a CEN 17519 jelzetű műszaki jelentése a sportpályák mesterséges burkolatára vonatkozó kockázatkezelési intézkedésekről, valamint az ESTC tanulmánya az említett intézkedések hatékonyságáról és a szerkezetükben szénatomot nem tartalmazó polimerekre vonatkozóan javasolt eltérésről. https://echa.europa.eu/documents/10162/17229/art77_3c_mpinfillandnewderogationforpolymers_opi_rac_en.pdf/b85be7e7-c0a8-649a-a0db-56e89e39b3d5?t=1619618145726

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

25

---

MELLÉKLET

Az 1907/2006/EK rendelet XVII. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:












  „78. | Szintetikus polimer mikrorészecskék:
  szilárd polimerek, amelyek megfelelnek mindkét alábbi feltételnek:






  a) | részecskékben fordulnak elő, és e részecskéknek legalább 1 tömegszázalékát teszik ki; vagy részecskék felületén képeznek folyamatos bevonatot; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:

„78.

Szintetikus polimer mikrorészecskék:

szilárd polimerek, amelyek megfelelnek mindkét alábbi feltételnek:

a)

részecskékben fordulnak elő, és e részecskéknek legalább 1 tömegszázalékát teszik ki; vagy részecskék felületén képeznek folyamatos bevonatot;

| b) | az a) pontban említett részecskék legalább 1 tömegszázaléka megfelel az alábbi feltételek valamelyikének:






  i. | a részecskék mérete minden kiterjedésben legfeljebb 5 mm; |
| --- | --- | --- |

b)

az a) pontban említett részecskék legalább 1 tömegszázaléka megfelel az alábbi feltételek valamelyikének:

i.

a részecskék mérete minden kiterjedésben legfeljebb 5 mm;

| ii. | a részecskék hossza legfeljebb 15 mm, hosszuk és átmérőjük aránya pedig nagyobb, mint 3. |
| --- | --- |

ii.

a részecskék hossza legfeljebb 15 mm, hosszuk és átmérőjük aránya pedig nagyobb, mint 3.

A következő polimerek nem tartoznak a fenti meghatározásba:

| a) | a természetben lezajló polimerizációs folyamat eredményeként létrejött polimerek, függetlenül az extrakciós eljárástól, amellyel kinyerték azokat, és amelyek kémiailag nem átalakított anyagok; |
| --- | --- |

a)

a természetben lezajló polimerizációs folyamat eredményeként létrejött polimerek, függetlenül az extrakciós eljárástól, amellyel kinyerték azokat, és amelyek kémiailag nem átalakított anyagok;

| b) | olyan polimerek, amelyek a 15. függelékkel összhangban bizonyítottan lebonthatók; |
| --- | --- |

b)

olyan polimerek, amelyek a 15. függelékkel összhangban bizonyítottan lebonthatók;

| c) | a 16. függelékkel összhangban bizonyítottan 2 g/l-nél nagyobb oldhatóságú polimerek; |
| --- | --- |

c)

a 16. függelékkel összhangban bizonyítottan 2 g/l-nél nagyobb oldhatóságú polimerek;

| d) | olyan polimerek, amelyek kémiai szerkezetükben nem tartalmaznak szénatomokat. |
| --- | --- |

d)

olyan polimerek, amelyek kémiai szerkezetükben nem tartalmaznak szénatomokat.

| 1. | Nem hozhatók forgalomba önmagukban, vagy abban az esetben, ha a szintetikus polimer mikrorészecskék egy adott tulajdonság elérése érdekében vannak jelen, olyan keverékekben, amelyekben a koncentrációjuk 0,01 tömegszázalékos vagy annál nagyobb. |
| --- | --- |

1.

Nem hozhatók forgalomba önmagukban, vagy abban az esetben, ha a szintetikus polimer mikrorészecskék egy adott tulajdonság elérése érdekében vannak jelen, olyan keverékekben, amelyekben a koncentrációjuk 0,01 tömegszázalékos vagy annál nagyobb.

| 2. | E tétel céljából az alábbi fogalommeghatározások alkalmazandók:






  a) | »részecske«: az önálló molekuláktól eltérő, a környezetétől fizikailag egyértelműen elhatárolható, kicsiny anyagdarab; |
| --- | --- | --- |

2.

E tétel céljából az alábbi fogalommeghatározások alkalmazandók:

a)

»részecske«: az önálló molekuláktól eltérő, a környezetétől fizikailag egyértelműen elhatárolható, kicsiny anyagdarab;

| b) | »szilárd«: olyan anyag vagy keverék, amely sem folyadék, sem gáz; |
| --- | --- |

b)

»szilárd«: olyan anyag vagy keverék, amely sem folyadék, sem gáz;

| c) | »gáz«: olyan anyag vagy keverék, amely 50 °C-os hőmérsékleten 300 kPa-nál nagyobb (abszolút) gőznyomással rendelkezik, vagy 20 °C hőmérsékleten 101,3 kPa normál nyomás mellett teljesen gáz halmazállapotú; |
| --- | --- |

c)

»gáz«: olyan anyag vagy keverék, amely 50 °C-os hőmérsékleten 300 kPa-nál nagyobb (abszolút) gőznyomással rendelkezik, vagy 20 °C hőmérsékleten 101,3 kPa normál nyomás mellett teljesen gáz halmazállapotú;

| d) | »folyadék«: olyan anyag vagy keverék, amely megfelel az alábbi feltételek bármelyikének:






  i. | az anyag vagy keverék 50 °C-on legfeljebb 300 kPa gőznyomással rendelkezik, 20 °C-on 101,3 kPa normál nyomás mellett nem teljesen gáz-halmazállapotú, és amelynek olvadáspontja vagy kezdeti olvadáspontja 101,3 kPa normál nyomás mellett legfeljebb 20 °C; |
| --- | --- | --- |

d)

»folyadék«: olyan anyag vagy keverék, amely megfelel az alábbi feltételek bármelyikének:

i.

az anyag vagy keverék 50 °C-on legfeljebb 300 kPa gőznyomással rendelkezik, 20 °C-on 101,3 kPa normál nyomás mellett nem teljesen gáz-halmazállapotú, és amelynek olvadáspontja vagy kezdeti olvadáspontja 101,3 kPa normál nyomás mellett legfeljebb 20 °C;

| ii. | az anyag vagy keverék megfelel az Amerikai Anyagvizsgálati Társaság (ASTM) D 4359–90 Standard Test Method for Determining Whether a Material Is a Liquid or a Solid (Szabványos vizsgálati módszerek annak meghatározására, hogy egy anyag szilárd vagy folyadék-e) kritériumainak; |
| --- | --- |

ii.

az anyag vagy keverék megfelel az Amerikai Anyagvizsgálati Társaság (ASTM) D 4359–90 Standard Test Method for Determining Whether a Material Is a Liquid or a Solid (Szabványos vizsgálati módszerek annak meghatározására, hogy egy anyag szilárd vagy folyadék-e) kritériumainak;

| iii. | az anyag vagy keverék megfelel az 1957. szeptember 30-án Genfben megkötött, a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Megállapodás (ADR) A. melléklete 2. részének 2.3.4. fejezetében leírt fluiditásvizsgálatnak (penetrométeres vizsgálat); |
| --- | --- |

iii.

az anyag vagy keverék megfelel az 1957. szeptember 30-án Genfben megkötött, a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Megállapodás (ADR) A. melléklete 2. részének 2.3.4. fejezetében leírt fluiditásvizsgálatnak (penetrométeres vizsgálat);

| e) | »sminktermék«: minden olyan anyag vagy keverék, amely rendeltetése szerint kizárólag vagy főként azzal a céllal kerül érintkezésbe az emberi test meghatározott külső részeivel, nevezetesen az epidermisszel, a szemöldökkel és a szempillákkal, hogy megváltoztassa a küllemüket; |
| --- | --- |

e)

»sminktermék«: minden olyan anyag vagy keverék, amely rendeltetése szerint kizárólag vagy főként azzal a céllal kerül érintkezésbe az emberi test meghatározott külső részeivel, nevezetesen az epidermisszel, a szemöldökkel és a szempillákkal, hogy megváltoztassa a küllemüket;

| 3. | Amennyiben az e tétel hatálya alá tartozó szintetikus polimer mikrorészecskék koncentrációja nem határozható meg a rendelkezésre álló analitikai módszerekkel vagy kísérő dokumentáció alapján, az 1 pontban említett koncentrációs határértéknek való megfelelés ellenőrzése céljából csak azokat a részecskéket kell figyelembe venni, amelyek elérik legalább a következő mérethatárokat:






  a) | 0,1 μm bármely kiterjedésben, azon részecskék esetében, amelyek mérete bármely kiterjedésben legfeljebb 5 mm; |
| --- | --- | --- |

3.

Amennyiben az e tétel hatálya alá tartozó szintetikus polimer mikrorészecskék koncentrációja nem határozható meg a rendelkezésre álló analitikai módszerekkel vagy kísérő dokumentáció alapján, az 1 pontban említett koncentrációs határértéknek való megfelelés ellenőrzése céljából csak azokat a részecskéket kell figyelembe venni, amelyek elérik legalább a következő mérethatárokat:

a)

0,1 μm bármely kiterjedésben, azon részecskék esetében, amelyek mérete bármely kiterjedésben legfeljebb 5 mm;

| b) | 0,3 μm hosszúság azon részecskék esetében, amelyek legfeljebb 15 mm hosszúságúak és 3-nál nagyobb hosszúság/átmérő aránnyal rendelkeznek. |
| --- | --- |

b)

0,3 μm hosszúság azon részecskék esetében, amelyek legfeljebb 15 mm hosszúságúak és 3-nál nagyobb hosszúság/átmérő aránnyal rendelkeznek.

| 4. | Az 1. pont nem alkalmazandó a következők forgalomba hozatalára:






  a) | szintetikus polimer mikrorészecskék, önmagukban vagy keverékekben, ipari telephelyeken történő felhasználásra; |
| --- | --- | --- |

4.

Az 1. pont nem alkalmazandó a következők forgalomba hozatalára:

a)

szintetikus polimer mikrorészecskék, önmagukban vagy keverékekben, ipari telephelyeken történő felhasználásra;

| b) | a 2001/83/EK irányelv hatálya alá tartozó gyógyszerek és az (EU) 2019/6 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) hatálya alá tartozó állatgyógyászati készítmények; |
| --- | --- |

b)

a 2001/83/EK irányelv hatálya alá tartozó gyógyszerek és az (EU) 2019/6 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) hatálya alá tartozó állatgyógyászati készítmények;

| c) | az (EU) 2019/1009 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) hatálya alá tartozó uniós termésnövelő anyagok; |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2019/1009 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) hatálya alá tartozó uniós termésnövelő anyagok;

| d) | az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) hatálya alá tartozó élelmiszer-adalékanyagok; |
| --- | --- |

d)

az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) hatálya alá tartozó élelmiszer-adalékanyagok;

| e) | az in vitro diagnosztikai eszközök, beleértve az (EU) 2017/746 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*4) hatálya alá tartozó eszközöket is; |
| --- | --- |

e)

az in vitro diagnosztikai eszközök, beleértve az (EU) 2017/746 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*4) hatálya alá tartozó eszközöket is;

| f) | az olyan 178/2002/EK rendelet 2. cikkének meghatározása szerint élelmiszernek minősülő termékek, amelyek nem tartoznak e bekezdés d) pontjának hatálya alá és az említett rendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott takarmányok. |
| --- | --- |

f)

az olyan 178/2002/EK rendelet 2. cikkének meghatározása szerint élelmiszernek minősülő termékek, amelyek nem tartoznak e bekezdés d) pontjának hatálya alá és az említett rendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott takarmányok.

| 5. | Az 1. pont nem alkalmazandó a következő szintetikus polimer mikrorészecskék önmagukban vagy keverékekben való forgalomba hozatalára:






  a) | olyan szintetikus polimer mikrorészecskék, amelyeket műszaki intézkedésekkel behatárolva tartanak, hogy megakadályozzák a környezetbe történő kibocsátást, amennyiben a tervezett végfelhasználás során a használati utasításnak megfelelően használják őket; |
| --- | --- | --- |

5.

Az 1. pont nem alkalmazandó a következő szintetikus polimer mikrorészecskék önmagukban vagy keverékekben való forgalomba hozatalára:

a)

olyan szintetikus polimer mikrorészecskék, amelyeket műszaki intézkedésekkel behatárolva tartanak, hogy megakadályozzák a környezetbe történő kibocsátást, amennyiben a tervezett végfelhasználás során a használati utasításnak megfelelően használják őket;

| b) | olyan szintetikus polimer mikrorészecskék, amelyek fizikai tulajdonságai a tervezett végfelhasználás során véglegesen módosulnak oly módon, hogy a polimer már nem tartozik e tétel hatálya alá; |
| --- | --- |

b)

olyan szintetikus polimer mikrorészecskék, amelyek fizikai tulajdonságai a tervezett végfelhasználás során véglegesen módosulnak oly módon, hogy a polimer már nem tartozik e tétel hatálya alá;

| c) | olyan szintetikus polimer mikrorészecskék, amelyek a tervezett végfelhasználás során véglegesen beépülnek egy szilárd mátrixba. |
| --- | --- |

c)

olyan szintetikus polimer mikrorészecskék, amelyek a tervezett végfelhasználás során véglegesen beépülnek egy szilárd mátrixba.

| 6. | Az 1. pontot az alábbiak szerint kell alkalmazni a következő felhasználásokra:






  a) | 2029. október 17-től az illatanyagok kapszulázásához használt szintetikus polimer mikrorészecskékre; |
| --- | --- | --- |

6.

Az 1. pontot az alábbiak szerint kell alkalmazni a következő felhasználásokra:

a)

2029. október 17-től az illatanyagok kapszulázásához használt szintetikus polimer mikrorészecskékre;

| b) | 2027. október 17-től az 1223/2009/EK rendelet II–VI. melléklete preambuluma 1. a) pontjában meghatározott »leöblítendő termékek« tekintetében, kivéve, ha az említett termékek e pont a) alpontjának hatálya alá tartoznak, vagy hámlasztásra, polírozásra vagy tisztításra használt szintetikus polimer mikrorészecskéket, azaz mikroszemcséket tartalmaznak; |
| --- | --- |

b)

2027. október 17-től az 1223/2009/EK rendelet II–VI. melléklete preambuluma 1. a) pontjában meghatározott »leöblítendő termékek« tekintetében, kivéve, ha az említett termékek e pont a) alpontjának hatálya alá tartoznak, vagy hámlasztásra, polírozásra vagy tisztításra használt szintetikus polimer mikrorészecskéket, azaz mikroszemcséket tartalmaznak;

| c) | 2035. október 17-től az 1223/2009/EK rendelet II–VI. melléklete preambuluma 1. e) pontjában meghatározott ajakápolási termékek, az említett rendelet II–VI. melléklete preambuluma 1. g) pontjában meghatározott körömápolási termékek, valamint az említett rendelet hatálya alá tartozó sminktermékek esetében, kivéve, ha az említett termékek e pont a) vagy b) alpontjának hatálya alá tartoznak, vagy mikroszemcséket tartalmaznak; |
| --- | --- |

c)

2035. október 17-től az 1223/2009/EK rendelet II–VI. melléklete preambuluma 1. e) pontjában meghatározott ajakápolási termékek, az említett rendelet II–VI. melléklete preambuluma 1. g) pontjában meghatározott körömápolási termékek, valamint az említett rendelet hatálya alá tartozó sminktermékek esetében, kivéve, ha az említett termékek e pont a) vagy b) alpontjának hatálya alá tartoznak, vagy mikroszemcséket tartalmaznak;

| d) | 2029. október 17-től az 1223/2009/EK rendelet II–VI. melléklete preambuluma 1. b) pontjában meghatározott »nem leöblítendő termékek« tekintetében, kivéve, ha az említett termékek e pont a) vagy c) alpontjának hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

d)

2029. október 17-től az 1223/2009/EK rendelet II–VI. melléklete preambuluma 1. b) pontjában meghatározott »nem leöblítendő termékek« tekintetében, kivéve, ha az említett termékek e pont a) vagy c) alpontjának hatálya alá tartoznak;

| e) | 2028. október 17-től a 648/2004/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mosó- és tisztítószerek, illetve a viaszok, polírozók és légápolási termékek esetében, kivéve, ha az említett termékek e pont a) alpontjának hatálya alá tartoznak, vagy mikroszemcséket tartalmaznak; |
| --- | --- |

e)

2028. október 17-től a 648/2004/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mosó- és tisztítószerek, illetve a viaszok, polírozók és légápolási termékek esetében, kivéve, ha az említett termékek e pont a) alpontjának hatálya alá tartoznak, vagy mikroszemcséket tartalmaznak;

| f) | 2029. október 17-től az (EU) 2017/745 rendelet (*5) hatálya alá tartozó eszközök esetében, kivéve, ha az említett termékek mikroszemcséket tartalmaznak; |
| --- | --- |

f)

2029. október 17-től az (EU) 2017/745 rendelet (*5) hatálya alá tartozó eszközök esetében, kivéve, ha az említett termékek mikroszemcséket tartalmaznak;

| g) | 2028. október 17-től azon, az (EU) 2019/1009 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésének meghatározása szerint termésnövelő anyagoknak minősülő termékek esetében, amelyek nem tartoznak az említett rendelet hatálya alá; |
| --- | --- |

g)

2028. október 17-től azon, az (EU) 2019/1009 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésének meghatározása szerint termésnövelő anyagoknak minősülő termékek esetében, amelyek nem tartoznak az említett rendelet hatálya alá;

| h) | 2031. október 17-től az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*6) 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vett növényvédő szerek és az azokkal kezelt vetőmagok, valamint az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*7) 3. cikkének (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott biocid termékek esetében; |
| --- | --- |

h)

2031. október 17-től az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*6) 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vett növényvédő szerek és az azokkal kezelt vetőmagok, valamint az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*7) 3. cikkének (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott biocid termékek esetében;

| i) | 2028. október 17-től az e pont g) vagy h) alpontja hatályán kívül eső mezőgazdasági és kertészeti felhasználásra szánt termékek esetében; |
| --- | --- |

i)

2028. október 17-től az e pont g) vagy h) alpontja hatályán kívül eső mezőgazdasági és kertészeti felhasználásra szánt termékek esetében;

| j) | 2031. október 17-től a sportpályák szintetikus burkolatában használt szemcsés töltőanyagok esetében; |
| --- | --- |

j)

2031. október 17-től a sportpályák szintetikus burkolatában használt szemcsés töltőanyagok esetében;

| 7. | 2025. október 17-től a 4. pont a) alpontjában említett szintetikus polimer mikrorészecskék beszállítóinak meg kell adniuk a következő információkat:






  a) | használati és ártalmatlanítási útmutató, amely leírást tartalmaz az ipari továbbfelhasználók számára a szintetikus polimer mikrorészecskék környezetbe történő kibocsátásának megelőzéséről; |
| --- | --- | --- |

7.

2025. október 17-től a 4. pont a) alpontjában említett szintetikus polimer mikrorészecskék beszállítóinak meg kell adniuk a következő információkat:

a)

használati és ártalmatlanítási útmutató, amely leírást tartalmaz az ipari továbbfelhasználók számára a szintetikus polimer mikrorészecskék környezetbe történő kibocsátásának megelőzéséről;

| b) | a következő nyilatkozat: »A kiszállított szintetikus polimer mikrorészecskékre az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének 78. tételében meghatározott feltételek vonatkoznak«; |
| --- | --- |

b)

a következő nyilatkozat: »A kiszállított szintetikus polimer mikrorészecskékre az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének 78. tételében meghatározott feltételek vonatkoznak«;

| c) | az anyagban vagy keverékben jelen lévő szintetikus polimer mikrorészecskék mennyiségére vagy adott esetben koncentrációjára vonatkozó információk; |
| --- | --- |

c)

az anyagban vagy keverékben jelen lévő szintetikus polimer mikrorészecskék mennyiségére vagy adott esetben koncentrációjára vonatkozó információk;

| d) | az anyagban vagy keverékben található polimerek azonosságára vonatkozó általános információk, amelyek lehetővé teszik a gyártók, az ipari továbbfelhasználók és a többi beszállító számára, hogy eleget tegyenek a 11. és 12. pontban meghatározott kötelezettségeiknek. |
| --- | --- |

d)

az anyagban vagy keverékben található polimerek azonosságára vonatkozó általános információk, amelyek lehetővé teszik a gyártók, az ipari továbbfelhasználók és a többi beszállító számára, hogy eleget tegyenek a 11. és 12. pontban meghatározott kötelezettségeiknek.

| 8. | 2026. október 17-től a 4. pont e) alpontjában meghatározott szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmazó termékek beszállítóinak, valamint 2025. október 17-től a 4. pont d) alpontjában és az 5. pontban meghatározott szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmazó termékek beszállítóinak használati és ártalmatlanítási útmutatót kell adniuk, amely leírást tartalmaz a szakmai felhasználók és a lakosság számára a szintetikus polimer mikrorészecskék környezetbe történő kibocsátásának megelőzéséről. |
| --- | --- |

8.

2026. október 17-től a 4. pont e) alpontjában meghatározott szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmazó termékek beszállítóinak, valamint 2025. október 17-től a 4. pont d) alpontjában és az 5. pontban meghatározott szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmazó termékek beszállítóinak használati és ártalmatlanítási útmutatót kell adniuk, amely leírást tartalmaz a szakmai felhasználók és a lakosság számára a szintetikus polimer mikrorészecskék környezetbe történő kibocsátásának megelőzéséről.

| 9. | 2031. október 17-től 2035. október 16-ig a 6. pont c) alpontjában meghatározott, szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmazó termékek beszállítóinak fel kell tüntetniük a következő nyilatkozatot: »Ez a termék mikroműanyagot tartalmaz.« Ugyanakkor a 2031. október 17. előtt forgalomba hozott termékeken 2031. december 17-ig nem kötelező feltüntetni ezt a nyilatkozatot. |
| --- | --- |

9.

2031. október 17-től 2035. október 16-ig a 6. pont c) alpontjában meghatározott, szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmazó termékek beszállítóinak fel kell tüntetniük a következő nyilatkozatot: »Ez a termék mikroműanyagot tartalmaz.« Ugyanakkor a 2031. október 17. előtt forgalomba hozott termékeken 2031. december 17-ig nem kötelező feltüntetni ezt a nyilatkozatot.

| 10. | A 7., 8. és 9. pontban említett információkat jól látható, olvasható és letörölhetetlen szöveg formájában, vagy adott esetben a 7. és 8. pontban említett információk esetében piktogramok formájában kell megadni. A szöveget vagy a piktogramokat a szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmazó termékek címkéjén, csomagolásán, vagy használati utasításában, illetve – a 7. pontban foglalt információk esetében – a biztonsági adatlapon kell feltüntetni. A szövegen vagy a piktogramokon kívül a beszállítók olyan digitális eszközt is rendelkezésre bocsáthatnak, amely hozzáférést biztosít az adott információ elektronikus változatához.
  Amennyiben a használati és ártalmatlanítási utasításokat a 7., 8. és 9. ponttal összhangban szöveg formájában adják meg, azokat azon tagállamok hivatalos nyelvein kell megfogalmazni, amelyekben az anyagot vagy keveréket forgalomba hozzák, kivéve, ha az érintett tagállamok másként rendelkeznek. |
| --- | --- |

10.

A 7., 8. és 9. pontban említett információkat jól látható, olvasható és letörölhetetlen szöveg formájában, vagy adott esetben a 7. és 8. pontban említett információk esetében piktogramok formájában kell megadni. A szöveget vagy a piktogramokat a szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmazó termékek címkéjén, csomagolásán, vagy használati utasításában, illetve – a 7. pontban foglalt információk esetében – a biztonsági adatlapon kell feltüntetni. A szövegen vagy a piktogramokon kívül a beszállítók olyan digitális eszközt is rendelkezésre bocsáthatnak, amely hozzáférést biztosít az adott információ elektronikus változatához.

Amennyiben a használati és ártalmatlanítási utasításokat a 7., 8. és 9. ponttal összhangban szöveg formájában adják meg, azokat azon tagállamok hivatalos nyelvein kell megfogalmazni, amelyekben az anyagot vagy keveréket forgalomba hozzák, kivéve, ha az érintett tagállamok másként rendelkeznek.

| 11. | 2026-tól kezdve az ipari telephelyeken a műanyaggyártás alapanyagaként pellet, pehely és por alakjában felhasznált szintetikus polimer mikrorészecskék gyártóinak és ipari továbbfelhasználóinak, valamint 2027-től kezdve minden más szintetikus polimer mikrorészecske gyártójának, és az ipari telephelyeken szintetikus polimer mikrorészecskéket használó többi ipari továbbfelhasználónak minden év május 31-ig el kell juttatnia az Ügynökség részére az alábbi információkat:






  a) | a szintetikus polimer mikrorészecskék előző naptári év során történt használatának leírása; |
| --- | --- | --- |

11.

2026-tól kezdve az ipari telephelyeken a műanyaggyártás alapanyagaként pellet, pehely és por alakjában felhasznált szintetikus polimer mikrorészecskék gyártóinak és ipari továbbfelhasználóinak, valamint 2027-től kezdve minden más szintetikus polimer mikrorészecske gyártójának, és az ipari telephelyeken szintetikus polimer mikrorészecskéket használó többi ipari továbbfelhasználónak minden év május 31-ig el kell juttatnia az Ügynökség részére az alábbi információkat:

a)

a szintetikus polimer mikrorészecskék előző naptári év során történt használatának leírása;

| b) | a felhasznált polimerek azonosítására szolgáló általános információk a szintetikus polimer mikrorészecskék minden használatára vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

a felhasznált polimerek azonosítására szolgáló általános információk a szintetikus polimer mikrorészecskék minden használatára vonatkozóan;

| c) | az előző naptári évben a környezetbe kibocsátott szintetikus polimer mikrorészecskék becsült mennyisége a szintetikus polimer mikrorészecskék minden használatára vonatkozóan, beleértve a szállítás során a környezetbe kibocsátott szintetikus polimer mikrorészecskék mennyiségét is; |
| --- | --- |

c)

az előző naptári évben a környezetbe kibocsátott szintetikus polimer mikrorészecskék becsült mennyisége a szintetikus polimer mikrorészecskék minden használatára vonatkozóan, beleértve a szállítás során a környezetbe kibocsátott szintetikus polimer mikrorészecskék mennyiségét is;

| d) | hivatkozás a 4. pont a) alpontjában meghatározott eltérésre a szintetikus polimer mikrorészecskék minden használatára vonatkozóan. |
| --- | --- |

d)

hivatkozás a 4. pont a) alpontjában meghatározott eltérésre a szintetikus polimer mikrorészecskék minden használatára vonatkozóan.

| 12. | 2027-től kezdve a 4. pont b), d) és e) alpontjában, illetve az 5. pontban említett, a szakmai felhasználók és a lakosság részére első alkalommal forgalomba hozott, szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmazó termékek beszállítóinak minden év május 31-ig el kell juttatnia az Ügynökség részére az alábbi információkat:






  a) | azon végfelhasználások leírása, amelyek részére az előző naptári évben szintetikus polimer mikrorészecskéket hoztak forgalomba; |
| --- | --- | --- |

12.

2027-től kezdve a 4. pont b), d) és e) alpontjában, illetve az 5. pontban említett, a szakmai felhasználók és a lakosság részére első alkalommal forgalomba hozott, szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmazó termékek beszállítóinak minden év május 31-ig el kell juttatnia az Ügynökség részére az alábbi információkat:

a)

azon végfelhasználások leírása, amelyek részére az előző naptári évben szintetikus polimer mikrorészecskéket hoztak forgalomba;

| b) | az előző naptári évben forgalomba hozott polimerek azonosságára vonatkozó általános információk minden olyan végfelhasználás tekintetében, amelyek részére a szintetikus polimer mikrorészecskéket forgalomba hozták; |
| --- | --- |

b)

az előző naptári évben forgalomba hozott polimerek azonosságára vonatkozó általános információk minden olyan végfelhasználás tekintetében, amelyek részére a szintetikus polimer mikrorészecskéket forgalomba hozták;

| c) | az előző naptári évben a környezetbe kibocsátott szintetikus polimer mikrorészecskék becsült mennyisége – beleértve a szállítás során a környezetbe kibocsátott szintetikus polimer mikrorészecskék mennyiségét is – minden olyan végfelhasználás tekintetében, amelyek részére a szintetikus polimer mikrorészecskéket forgalomba hozták; |
| --- | --- |

c)

az előző naptári évben a környezetbe kibocsátott szintetikus polimer mikrorészecskék becsült mennyisége – beleértve a szállítás során a környezetbe kibocsátott szintetikus polimer mikrorészecskék mennyiségét is – minden olyan végfelhasználás tekintetében, amelyek részére a szintetikus polimer mikrorészecskéket forgalomba hozták;

| d) | hivatkozás a 4. pont b), d) vagy e) alpontjában, illetve az 5. pont a), b) vagy c) alpontjában meghatározott eltérésre vagy eltérésekre a szintetikus polimer mikrorészecskék minden használatára vonatkozóan. |
| --- | --- |

d)

hivatkozás a 4. pont b), d) vagy e) alpontjában, illetve az 5. pont a), b) vagy c) alpontjában meghatározott eltérésre vagy eltérésekre a szintetikus polimer mikrorészecskék minden használatára vonatkozóan.

| 13. | Az Ügynökség a tagállamok rendelkezésére bocsátja a 11. és 12. pont szerint benyújtott információkat. |
| --- | --- |

13.

Az Ügynökség a tagállamok rendelkezésére bocsátja a 11. és 12. pont szerint benyújtott információkat.

| 14. | A szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmazó termékek gyártói, importőrei és ipari továbbfelhasználói kérésre az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátják az e tétel hatálya alá tartozó, szóban forgó termékekben található polimerek azonosságára és az említett polimereknek a termékekben betöltött funkciójára vonatkozó konkrét információkat. A polimerek azonosságára vonatkozó konkrét információnak elegendőnek kell lennie a polimerek egyértelmű azonosításához, és adott esetben tartalmaznia kell legalább a VI. melléklet 2.1–2.2.3. és 2.3.5–2.3.7. pontjában meghatározott információkat.
  Ha az információ nem áll az ipari továbbfelhasználók rendelkezésére, azt az illetékes hatóságok kérésének kézhezvételétől számított 7 napon belül be kell kérniük a beszállítójuktól, és haladéktalanul tájékoztatniuk kell a hatóságokat az említett információkérésről.
  A második albekezdésben említett kérelem kézhezvételét követően a beszállítóknak 30 napon belül át kell adniuk a kért információkat az ipari továbbfelhasználónak vagy közvetlenül az illetékes hatóságnak, amelytől az információkérés érkezett.
  Amennyiben a beszállító az információt az ipari továbbfelhasználó rendelkezésére bocsátja, az ipari továbbfelhasználó ezt az információt haladéktalanul továbbítja az illetékes hatóságoknak.
  Amennyiben a beszállító az információt közvetlenül a hatóságnak adja át, erről haladéktalanul tájékoztatja az érintett ipari továbbfelhasználót. |
| --- | --- |

14.

A szintetikus polimer mikrorészecskéket tartalmazó termékek gyártói, importőrei és ipari továbbfelhasználói kérésre az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátják az e tétel hatálya alá tartozó, szóban forgó termékekben található polimerek azonosságára és az említett polimereknek a termékekben betöltött funkciójára vonatkozó konkrét információkat. A polimerek azonosságára vonatkozó konkrét információnak elegendőnek kell lennie a polimerek egyértelmű azonosításához, és adott esetben tartalmaznia kell legalább a VI. melléklet 2.1–2.2.3. és 2.3.5–2.3.7. pontjában meghatározott információkat.

Ha az információ nem áll az ipari továbbfelhasználók rendelkezésére, azt az illetékes hatóságok kérésének kézhezvételétől számított 7 napon belül be kell kérniük a beszállítójuktól, és haladéktalanul tájékoztatniuk kell a hatóságokat az említett információkérésről.

A második albekezdésben említett kérelem kézhezvételét követően a beszállítóknak 30 napon belül át kell adniuk a kért információkat az ipari továbbfelhasználónak vagy közvetlenül az illetékes hatóságnak, amelytől az információkérés érkezett.

Amennyiben a beszállító az információt az ipari továbbfelhasználó rendelkezésére bocsátja, az ipari továbbfelhasználó ezt az információt haladéktalanul továbbítja az illetékes hatóságoknak.

Amennyiben a beszállító az információt közvetlenül a hatóságnak adja át, erről haladéktalanul tájékoztatja az érintett ipari továbbfelhasználót.

| 15. | Azon polimereket tartalmazó termékek gyártóinak, importőreinek és ipari továbbfelhasználóinak, amelyekről azt állítják, hogy a lebonthatóság vagy az oldhatóság miatt kizárásra kerültek a szintetikus polimer mikrorészecskék meghatározásából, kérésre haladéktalanul az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk azokat az információkat, amelyek igazolják, hogy a polimerek az 15. függelékkel összhangban lebonthatók vagy az 16. függeléknek megfelelően oldhatók. |
| --- | --- |

15.

Azon polimereket tartalmazó termékek gyártóinak, importőreinek és ipari továbbfelhasználóinak, amelyekről azt állítják, hogy a lebonthatóság vagy az oldhatóság miatt kizárásra kerültek a szintetikus polimer mikrorészecskék meghatározásából, kérésre haladéktalanul az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk azokat az információkat, amelyek igazolják, hogy a polimerek az 15. függelékkel összhangban lebonthatók vagy az 16. függeléknek megfelelően oldhatók.

| 16. | Az 1. pont nem alkalmazandó a 2023. október 17. előtt forgalomba hozott, önmagukban vagy keverékekben előforduló szintetikus polimer mikrorészecskék forgalomba hozatalára.
  Az első albekezdés azonban nem alkalmazandó a szintetikus polimer mikrorészecskéknek a 6. pontban felsorolt felhasználási célokra történő forgalomba hozatalára. |
| --- | --- |

16.

Az 1. pont nem alkalmazandó a 2023. október 17. előtt forgalomba hozott, önmagukban vagy keverékekben előforduló szintetikus polimer mikrorészecskék forgalomba hozatalára.

Az első albekezdés azonban nem alkalmazandó a szintetikus polimer mikrorészecskéknek a 6. pontban felsorolt felhasználási célokra történő forgalomba hozatalára.

| 2. | A szöveg a következő 15. és 16. függelékkel egészül ki:


  „15. függelék

  78. tétel – A lebonthatóság bizonyítására vonatkozó szabályok

  Ez a függelék meghatározza a polimerek lebonthatóságának bizonyítására vonatkozó szabályokat a 78. tételre vonatkozóan, nevezetesen az engedélyezett vizsgálati módszereket és az e módszerekre vonatkozó megfelelési kritériumokat. A vizsgálati módszereket a biotikus lebomlás mérésére tervezték, bár nem zárható ki, hogy a vizsgálat során bizonyos mértékű abiotikus lebomlásra is sor kerül, amely befolyásolhatja a vizsgálati eredményeket.
  A vizsgálatokat olyan laboratóriumoknak kell elvégezniük, amelyek megfelelnek a 2004/10/EK irányelvben előírt helyes laboratóriumi gyakorlat elveinek, vagy más, a Bizottság vagy az Ügynökség által azzal egyenértékűnek elismert nemzetközi szabványoknak, vagy az ISO 17025 szabvány szerint akkreditáltak.
  1.   Vizsgálati módszerek

  Az engedélyezett vizsgálati módszereket a vizsgálat tervek és a mögöttes gondolatmenet szerint öt csoportra osztották. Az engedélyezett vizsgálati módszerek 1–3. csoportjában a megfelelési kritériumok teljesítése bármely módszer esetében elegendő annak igazolásához, hogy a vizsgált anyagban található és a vizsgálat tárgyát képező polimer vagy polimerek lebonthatók, és ezért nem tartoznak a 78. hatálya alá. Amennyiben a 4. vagy 5. csoportba tartozó vizsgálatokat nem mezőgazdasági és kertészeti felhasználásra szánt polimerek lebonthatóságának igazolására használják, a megfelelési kritériumokat három környezeti elemben kell teljesíteni, amelyeket az alábbiak szerint jelölnek ki:





  1. környezeti elem: édesvíz, torkolati víz vagy tengervíz; |
| --- | --- |

2.

A szöveg a következő 15. és 16. függelékkel egészül ki:

„15. függelék

78. tétel – A lebonthatóság bizonyítására vonatkozó szabályok

Ez a függelék meghatározza a polimerek lebonthatóságának bizonyítására vonatkozó szabályokat a 78. tételre vonatkozóan, nevezetesen az engedélyezett vizsgálati módszereket és az e módszerekre vonatkozó megfelelési kritériumokat. A vizsgálati módszereket a biotikus lebomlás mérésére tervezték, bár nem zárható ki, hogy a vizsgálat során bizonyos mértékű abiotikus lebomlásra is sor kerül, amely befolyásolhatja a vizsgálati eredményeket.

A vizsgálatokat olyan laboratóriumoknak kell elvégezniük, amelyek megfelelnek a 2004/10/EK irányelvben előírt helyes laboratóriumi gyakorlat elveinek, vagy más, a Bizottság vagy az Ügynökség által azzal egyenértékűnek elismert nemzetközi szabványoknak, vagy az ISO 17025 szabvány szerint akkreditáltak.

1.   Vizsgálati módszerek

Az engedélyezett vizsgálati módszereket a vizsgálat tervek és a mögöttes gondolatmenet szerint öt csoportra osztották. Az engedélyezett vizsgálati módszerek 1–3. csoportjában a megfelelési kritériumok teljesítése bármely módszer esetében elegendő annak igazolásához, hogy a vizsgált anyagban található és a vizsgálat tárgyát képező polimer vagy polimerek lebonthatók, és ezért nem tartoznak a 78. hatálya alá. Amennyiben a 4. vagy 5. csoportba tartozó vizsgálatokat nem mezőgazdasági és kertészeti felhasználásra szánt polimerek lebonthatóságának igazolására használják, a megfelelési kritériumokat három környezeti elemben kell teljesíteni, amelyeket az alábbiak szerint jelölnek ki:

1. környezeti elem: édesvíz, torkolati víz vagy tengervíz;

| 2. környezeti elem:





  a) | édes-, torkolat- vagy tengervízi üledék; vagy |
| --- | --- |

2. környezeti elem:

a)

édes-, torkolat- vagy tengervízi üledék; vagy

| b) | édesvíz, torkolati víz vagy tengervíz és üledékeik határfelülete; |
| --- | --- |

b)

édesvíz, torkolati víz vagy tengervíz és üledékeik határfelülete;

| 3. környezeti elem: talaj. |
| --- |

3. környezeti elem: talaj.

1.1.   1. csoport: Szűrővizsgálati módszerek és megfelelőségi kritériumok a könnyű biológiai lebonthatóság igazolására

| 1.1.1. | Az 1. csoportban engedélyezett vizsgálati módszerek:






  T1. | Könnyű biológiai lebonthatóság (OECD TG 301 B, C, D, F) |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

T1.

Könnyű biológiai lebonthatóság (OECD TG 301 B, C, D, F)

| T2. | Könnyű biológiai lebonthatóság – szén-dioxid-vizsgálat légmentesen zárt edényekben (CO2-gőztérvizsgálat) (OECD TG 310). |
| --- | --- |

T2.

Könnyű biológiai lebonthatóság – szén-dioxid-vizsgálat légmentesen zárt edényekben (CO2-gőztérvizsgálat) (OECD TG 310).

| 1.1.2. | Megfelelőségi kritériumok: A mineralizáció mértéke 28 nap alatt legalább 60 %-os, a felszabadult CO2 vagy az elnyelt O2 tekintetében. A T1 és T2 vizsgálati iránymutatásokban említett 10 napos ablakra vonatkozó követelményt nem szükséges teljesíteni. |
| --- | --- |

1.1.2.

1.2.   2. csoport: Módosított és kibővített szűrővizsgálati módszerek és megfelelőségi kritériumok a könnyű biológiai lebonthatóság igazolására

| 1.2.1. | A 2. csoportban engedélyezett vizsgálati módszerek:






  T1. | Könnyű biológiai lebonthatóság (OECD TG 301 B, C, D, F) |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

T1.

Könnyű biológiai lebonthatóság (OECD TG 301 B, C, D, F)

| T2. | Könnyű biológiai lebonthatóság – szén-dioxid-vizsgálat légmentesen zárt edényekben (CO2-gőztérvizsgálat) (OECD TG 310). |
| --- | --- |

T2.

Könnyű biológiai lebonthatóság – szén-dioxid-vizsgálat légmentesen zárt edényekben (CO2-gőztérvizsgálat) (OECD TG 310).

| T3. | Biológiai lebonthatóság a tengervízben (OECD TG 306). |
| --- | --- |

T3.

Biológiai lebonthatóság a tengervízben (OECD TG 306).

| 1.2.2. | A 2. csoportba tartozó vizsgálati módszerek esetében a vizsgálat időtartama legfeljebb 60 napra meghosszabbítható, és nagyobb vizsgálati edények is felhasználhatóak. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Megfelelőségi kritériumok: A mineralizáció mértéke 60 nap alatt legalább 60 %-os, az elnyelt O2 (csak a T1 és a T2 módszerek esetében engedélyezve) vagy a felszabadult CO2 tekintetében. A T1 és T2 vizsgálati iránymutatásokban említett 10 napos ablakra vonatkozó követelményt nem szükséges teljesíteni. |
| --- | --- |

1.2.3.

1.3.   3. csoport: Szűrővizsgálati módszer és megfelelőségi kritériumok a potenciális lebonthatóság igazolására

| 1.3.1. | A 3. csoportban engedélyezett vizsgálati módszer:






  T4. | Potenciális biológiai lebonthatóság: módosított MITI-vizsgálat (II) (OECD 302C). |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

T4.

Potenciális biológiai lebonthatóság: módosított MITI-vizsgálat (II) (OECD 302C).

| 1.3.2. | A T4 vizsgálati iránymutatásban említett inokulum előzetes adaptálása nem megengedett. |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | Megfelelőségi kritériumok: A mineralizáció mértéke 14 nap alatt ≥ 70 % -os, az elnyelt O2 vagy a felszabadult CO2 tekintetében. |
| --- | --- |

1.3.3.

1.4.   4. csoport: Szűrővizsgálati módszerek és megfelelőségi kritériumok egy adott referenciaanyaghoz viszonyított lebonthatóság igazolására

| 1.4.1. | A 4. csoportban engedélyezett vizsgálati módszerek:






  T5. | A műanyagok vizes közegben való teljes aerob biológiai lebonthatóságának meghatározása. A felszabadult szén-dioxid elemzési módszere (ISO 14852:2021); |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

T5.

A műanyagok vizes közegben való teljes aerob biológiai lebonthatóságának meghatározása. A felszabadult szén-dioxid elemzési módszere (ISO 14852:2021);

| T6. | A műanyagok vizes közegben való teljes aerob biológiai lebomlásának meghatározása. Az oxigénszükséglet zárt respirométerben való mérésén alapuló módszer (ISO 14851:2019); |
| --- | --- |

T6.

A műanyagok vizes közegben való teljes aerob biológiai lebomlásának meghatározása. Az oxigénszükséglet zárt respirométerben való mérésén alapuló módszer (ISO 14851:2019);

| T7. | Műanyagok. A nem lebegő műanyagok aerob biológiai lebomlásának meghatározása tengervíz/üledék határfelületén. Módszer a felszabadult szén-dioxid elemzésével (ISO 19679:2020); |
| --- | --- |

T7.

Műanyagok. A nem lebegő műanyagok aerob biológiai lebomlásának meghatározása tengervíz/üledék határfelületén. Módszer a felszabadult szén-dioxid elemzésével (ISO 19679:2020);

| T8. | Műanyagok. A nem lebegő műanyagok aerob biológiai lebomlásának meghatározása tengervíz/homokos üledék határfelületén. Az oxigénigény mérési módszere zárt respirométerben (ISO 18830:2016); |
| --- | --- |

T8.

Műanyagok. A nem lebegő műanyagok aerob biológiai lebomlásának meghatározása tengervíz/homokos üledék határfelületén. Az oxigénigény mérési módszere zárt respirométerben (ISO 18830:2016);

| T9. | Műanyagok. A teljes aerob biológiai lebonthatóság meghatározása a talajban az oxigénigény respirométeres mérésével vagy a felszabadult szén-dioxid mennyiségének mérésével (ISO 17556:2019); |
| --- | --- |

T9.

Műanyagok. A teljes aerob biológiai lebonthatóság meghatározása a talajban az oxigénigény respirométeres mérésével vagy a felszabadult szén-dioxid mennyiségének mérésével (ISO 17556:2019);

| T10. | Műanyagok. Tengeri üledéknek kitett, nem lebegő anyagok aerob lebomlásának meghatározása. A képződő szén-dioxid mérésén alapuló módszer (ISO 22404:2019); |
| --- | --- |

T10.

Műanyagok. Tengeri üledéknek kitett, nem lebegő anyagok aerob lebomlásának meghatározása. A képződő szén-dioxid mérésén alapuló módszer (ISO 22404:2019);

| 1.4.2. | A T7 és a T8 módszer alkalmazásakor figyelembe kell venni az ISO 22403:2020 »Műanyagok. Tengeri inokulumoknak kitett anyagok tényleges biológiai lebonthatóságának értékelése mezofil aerob laboratóriumi körülmények között. Vizsgálati módszerek és követelmények« című szabványban meghatározott előírásokat. |
| --- | --- |

1.4.2.

| 1.4.3. | A 4. csoportba tartozó vizsgálati módszerek esetében az inokulum előzetes adaptálása nem megengedett. Az eredményt a lebomlási görbe platófázisából meghatározott maximális lebomlási értékével, vagy ha a görbe nem éri el a platót, akkor a legmagasabb értékkel megegyezően kell megadni. A referenciaanyag formájának, méretének és felületének a vizsgált anyagéval összehasonlíthatónak kell lennie. Referenciaanyagként a következő anyagok használhatók:






  — | Pozitív kontrollok: biológiailag lebomló anyagok, például mikrokristályos cellulózpor, hamumentes cellulózszűrők vagy poli-β-hidroxibutirát. |
| --- | --- | --- |

1.4.3.

—

Pozitív kontrollok: biológiailag lebomló anyagok, például mikrokristályos cellulózpor, hamumentes cellulózszűrők vagy poli-β-hidroxibutirát.

| — | Negatív kontrollok: biológiailag nem lebomló polimerek, mint például polietilén vagy polisztirol. |
| --- | --- |

—

Negatív kontrollok: biológiailag nem lebomló polimerek, mint például polietilén vagy polisztirol.

| 1.4.4. | Megfelelőségi kritériumok: a végleges lebomlás ≥ 90 % a referenciaanyag lebomlásához képest az alábbi időtartam alatt:






  — | 6 hónap a vízben végzett vizsgálatok esetében, vagy |
| --- | --- | --- |

1.4.4.

—

6 hónap a vízben végzett vizsgálatok esetében, vagy

| — | 24 hónap a talajban, üledékben vagy víz/üledék határfelületen végzett vizsgálatok esetében. |
| --- | --- |

—

24 hónap a talajban, üledékben vagy víz/üledék határfelületen végzett vizsgálatok esetében.

1.5.   5. csoport: Szimulációs vizsgálati módszerek és megfelelőségi kritériumok adott környezeti körülmények között történő lebonthatóság igazolására

| 1.5.1. | Az 5. csoportban engedélyezett vizsgálati módszerek:






  T11. | Aerob és anaerob átalakítás a talajban (OECD TG 307) |
| --- | --- | --- |

1.5.1.

T11.

Aerob és anaerob átalakítás a talajban (OECD TG 307)

| T12. | Aerob és anaerob átalakítás vízi üledékrendszerekben (OECD TG 308) |
| --- | --- |

T12.

Aerob és anaerob átalakítás vízi üledékrendszerekben (OECD TG 308)

| T13. | Aerob mineralizáció a felszíni vizekben – vizsgálat a biológiai lebontás szimulálására (OECD TG 309) |
| --- | --- |

T13.

Aerob mineralizáció a felszíni vizekben – vizsgálat a biológiai lebontás szimulálására (OECD TG 309)

| 1.5.2. | Az előírt vizsgálati hőmérséklet édesvíz vagy torkolati víz, édesvízi vagy torkolati üledék, illetve talaj esetében 12 °C, tengervíz és tengeri üledék esetében pedig 9 °C, mivel ezek az említett környezeti elemek átlagos hőmérsékletei az Unióban. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | Megfelelőségi kritériumok:






  — | a lebomlás felezési ideje tengervízben, édesvízben vagy torkolati vízben 60 napnál rövidebb; |
| --- | --- | --- |

1.5.3.

—

a lebomlás felezési ideje tengervízben, édesvízben vagy torkolati vízben 60 napnál rövidebb;

| — | a lebomlás felezési ideje tengervízi, édesvízi vagy torkolati üledékben 180 napnál rövidebb; |
| --- | --- |

—

a lebomlás felezési ideje tengervízi, édesvízi vagy torkolati üledékben 180 napnál rövidebb;

| — | a lebomlás felezési ideje a talajban 180 napnál rövidebb. |
| --- | --- |

—

a lebomlás felezési ideje a talajban 180 napnál rövidebb.

2.   A mezőgazdasági és kertészeti felhasználásra szánt termékekben lévő polimerek lebonthatóságának igazolására vonatkozó egyedi követelmények

2.1.   Olyan polimereket tartalmazó termésnövelő anyagok, amelyek bevonatként szolgálnak, vagy növelik a termék vízvisszatartó képességét vagy nedvesíthetőségét

Az (EU) 2019/1009 rendelet 42. cikkének (6) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal összhangban bizonyítani kell az olyan polimerek lebonthatóságát, amelyek bevonóanyagok vagy az említett rendelet 2. cikkének 1. pontjában meghatározott termésnövelő anyagok vízmegtartó képességét vagy nedvesíthetőségét növelik, és nem tartoznak az említett rendelet hatálya alá. Ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hiányában az említett polimerek 2028. október 17-ét követően nem hozhatók forgalomba olyan termésnövelő termékekben, amelyek nem tartoznak az (EU) 2019/1009 rendelet hatálya alá.

2.2.   Mezőgazdasági és kertészeti termékek, a 2.1. pontban említett termésnövelő anyagok kivételével

Amennyiben a 4. vagy az 5. csoportba tartozó vizsgálati módszer kerül alkalmazásra, a 2.1. pontban említett termésnövelő anyagoktól eltérő mezőgazdasági vagy kertészeti felhasználásra szánt termékekben lévő polimerek lebonthatóságát legalább két, az alábbiak szerint kiválasztott környezeti elemben kell igazolni:

| 1. környezeti elem: édesvíz, torkolati víz vagy tengervíz; |
| --- |

1. környezeti elem: édesvíz, torkolati víz vagy tengervíz;

| 2. környezeti elem: talaj. |
| --- |

2. környezeti elem: talaj.

Ahhoz, hogy a 2.1. pontban említett termésnövelő anyagoktól eltérő, mezőgazdasági vagy kertészeti felhasználásra szánt termékekben lévő polimerek a 78. tétel szempontjából lebonthatónak minősüljenek, 90 %-os lebomlást kell elérniük a következőkben:

| a) | a talajban a termék funkcionalitási időszakának végét követő 48 hónapon belül; a funkcionalitási időszak a termék alkalmazását követő azon időszak, amely alatt a termék betölti a funkcióját. |
| --- | --- |

a)

a talajban a termék funkcionalitási időszakának végét követő 48 hónapon belül; a funkcionalitási időszak a termék alkalmazását követő azon időszak, amely alatt a termék betölti a funkcióját.

| b) | vízben az alábbi időtartamon belül:






  i. | 12 hónap plusz a termék funkcionalitási időszaka, ha a 4. csoportba tartozó vizsgálati módszereket alkalmaznak; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

vízben az alábbi időtartamon belül:

i.

12 hónap plusz a termék funkcionalitási időszaka, ha a 4. csoportba tartozó vizsgálati módszereket alkalmaznak; vagy

| ii. | 16 hónap plusz a termék funkcionalitási időszaka, ha az 5. csoportba tartozó vizsgálati módszereket alkalmaznak; |
| --- | --- |

ii.

16 hónap plusz a termék funkcionalitási időszaka, ha az 5. csoportba tartozó vizsgálati módszereket alkalmaznak;

E célból a 4. és 5. csoportba tartozó vizsgálati módszerekre vonatkozó megfelelési kritériumokat úgy kell módosítani, hogy megadják a lebomlás százalékos arányát (a 4. csoport esetében) vagy a felezési időt (5. csoport), amelyet a standard vizsgálati időtartam végén el kell érni az előző bekezdésben meghatározott feltételek teljesítése érdekében.

A 4. és az 5. csoport vizsgálati módszereinek módosított megfelelési kritériumait az A., illetve a B. táblázat tartalmazza.

A. táblázat

A mezőgazdasági vagy kertészeti felhasználásra szánt termékekben előforduló polimerekre vonatkozó, 4. csoportba tartozó megfelelési kritériumok, a funkcionalitási időszak (a továbbiakban: FP) hossza és a vizsgálat típusa szerint felsorolva

| Vizsgálati módszer | Vizsgálati elem | Megfelelési kritérium (FP = 0) | Megfelelési kritérium (1 hónapos FP) | Megfelelési kritérium (2 hónapos FP) | Megfelelési kritérium (3 hónapos FP) | Megfelelési kritérium (6 hónapos FP) | Megfelelési kritérium (9 hónapos FP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| T9 (talaj) | Lebomlás célértéke 24 hónap elteltével | ≥ 68,4  % | ≥ 67,6  % | ≥ 66,9  % | ≥ 66,2  % | ≥ 64,1  % | ≥ 62,1  % |
| T5 és T6
  (felszíni víz) | Lebomlás célértéke 6 hónap elteltével | ≥ 68,4  % | ≥ 65,4  % | ≥ 62,7  % | ≥ 60,2  % | ≥ 53,6  % | ≥ 48,2  % |

Vizsgálati módszer

Vizsgálati elem

Megfelelési kritérium (FP = 0)

Megfelelési kritérium (1 hónapos FP)

Megfelelési kritérium (2 hónapos FP)

Megfelelési kritérium (3 hónapos FP)

Megfelelési kritérium (6 hónapos FP)

Megfelelési kritérium (9 hónapos FP)

T9 (talaj)

Lebomlás célértéke 24 hónap elteltével

≥ 68,4  %

≥ 67,6  %

≥ 66,9  %

≥ 66,2  %

≥ 64,1  %

≥ 62,1  %

T5 és T6

(felszíni víz)

Lebomlás célértéke 6 hónap elteltével

≥ 68,4  %

≥ 65,4  %

≥ 62,7  %

≥ 60,2  %

≥ 53,6  %

≥ 48,2  %

B. táblázat

A mezőgazdasági vagy kertészeti felhasználásra szánt termékekben előforduló polimerekre vonatkozó, 5. csoportba tartozó megfelelési kritériumok, a funkcionalitási időszak (a továbbiakban: FP) és a vizsgálat típusa szerint felsorolva

| Vizsgálati módszer | Vizsgálati elem | Megfelelési kritérium (FP = 0) | Megfelelési kritérium (1 hónapos FP) | Megfelelési kritérium (2 hónapos FP) | Megfelelési kritérium (3 hónapos FP) | Megfelelési kritérium (6 hónapos FP) | Megfelelési kritérium (9 hónapos FP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| T11 (talaj, 48 hónap + FP) | Lebomlás felezési ideje (DegT50) | DegT50
  ≤ 440 nap | DegT50
  ≤ 449 nap | DegT50
  ≤ 458 nap | DegT50
  ≤ 467 nap | DegT50
  ≤ 495 nap | DegT50
  ≤ 522 nap |
| T13 (felszíni víz, 16 hónap + FP) | Lebomlás felezési ideje (DegT50) | DegT50
  ≤ 147 nap | DegT50
  ≤ 156 nap | DegT50
  ≤ 165 nap | DegT50
  ≤ 174 nap | DegT50
  ≤ 202 nap | DegT50
  ≤ 229 nap |

Vizsgálati módszer

Vizsgálati elem

Megfelelési kritérium (FP = 0)

Megfelelési kritérium (1 hónapos FP)

Megfelelési kritérium (2 hónapos FP)

Megfelelési kritérium (3 hónapos FP)

Megfelelési kritérium (6 hónapos FP)

Megfelelési kritérium (9 hónapos FP)

T11 (talaj, 48 hónap + FP)

Lebomlás felezési ideje (DegT50)

DegT50

≤ 440 nap

DegT50

≤ 449 nap

DegT50

≤ 458 nap

DegT50

≤ 467 nap

DegT50

≤ 495 nap

DegT50

≤ 522 nap

T13 (felszíni víz, 16 hónap + FP)

Lebomlás felezési ideje (DegT50)

DegT50

≤ 147 nap

DegT50

≤ 156 nap

DegT50

≤ 165 nap

DegT50

≤ 174 nap

DegT50

≤ 202 nap

DegT50

≤ 229 nap

Az A. vagy B. táblázatban nem szereplő funkcionalitási időszakok esetében a megfelelőségi kritériumokat az alábbiakban megadott exponenciális bomlási képletekkel kell kiszámítani.

4. csoport, T9 (talaj):

A 24 hónap elteltével mért lebomlás célértékét (a továbbiakban: TD24 m) a következőképpen kell meghatározni:

TD24 m = 1 – exp(-λ*c*24)

4. csoport, T5 és T6 (felszíni vizek)

A 6 hónap elteltével mért lebomlás célértékét (a továbbiakban: TD6 m) a következőképpen kell meghatározni:

TD6 m = 1 – exp(-λ*c*6)

5. csoport, T11 (talaj) és T13 (felszíni vizek)

Az 5. csoport vizsgálati időtartamának végén mért lebomlási felezési időt (a továbbiakban: DegT50) a következőképpen kell kiszámítani:

DegT50 = ln(2)/λ

ahol:

c a hónapokban található napok átlagos száma, az alábbiak szerint kiszámítva:

c = 365.25/12

λ a lebomlási sebesség, az alábbiak szerint kiszámítva:

| a T9 és a T11 esetében: | λΤ9/T11 = ln(0.1)/-t90,T9/T11 |
| --- | --- |

a T9 és a T11 esetében:

λΤ9/T11 = ln(0.1)/-t90,T9/T11

| a T5 és a T6 esetében: | λΤ5/T6 = ln(0.1)/-t90,T5/T6 |
| --- | --- |

a T5 és a T6 esetében:

λΤ5/T6 = ln(0.1)/-t90,T5/T6

| a T13 esetében: | λΤ13 = ln(0.1)/-t90,T13 |
| --- | --- |

a T13 esetében:

λΤ13 = ln(0.1)/-t90,T13

t90
  a 90 %-os lebomlásig eltelt idő, az alábbiak szerint kiszámítva:

| a T9 és a T11 esetében: | t90,T9/T11 = c*(48 + FP) |
| --- | --- |

a T9 és a T11 esetében:

t90,T9/T11 = c*(48 + FP)

| a T5 és a T6 esetében: | t90,T5/T6 = c*(12 + FP) |
| --- | --- |

a T5 és a T6 esetében:

t90,T5/T6 = c*(12 + FP)

| a T13 esetében: | t90,T13 = c*(16 + FP) |
| --- | --- |

a T13 esetében:

t90,T13 = c*(16 + FP)

FP
  a funkcionalitási időszak, hónapokban kifejezve.

3.   A lebomlási vizsgálatokhoz használt vizsgálati anyagra vonatkozó különleges követelmények

A vizsgálat elvégzéséhez használt vizsgálati anyagnak olyan polimerből vagy polimerekből (a továbbiakban együttesen: polimerrészecskék) kell állnia, amelyek részecskéken belül találhatók, vagy azok felületén folyamatos bevonatot képeznek, és amelyek összetételük, formájuk, méretük és felületük tekintetében összehasonlíthatóak a termékben jelen lévő polimerrészecskékkel, vagy ha ez technikailag nem kivitelezhető, más ártalmatlanított vagy a környezetbe kibocsátott polimerrészecskékkel.

Az első bekezdéstől eltérően a kapszulázásra használt polimerek a következő formák bármelyikében vizsgálhatók:

| — | forgalomba hozott formájukban, |
| --- | --- |

—

forgalomba hozott formájukban,

| — | izolált bevonat formájában, |
| --- | --- |

—

izolált bevonat formájában,

| — | forgalomba hozott formájukban, ha az anyag szerves magját inert anyaggal, például üveggel helyettesítik. |
| --- | --- |

—

forgalomba hozott formájukban, ha az anyag szerves magját inert anyaggal, például üveggel helyettesítik.

A vizsgálati anyag vastagságának összehasonlíthatónak kell lennie a forgalomba hozott részecskék szilárd polimerbevonatával. Ha a lebomlást az 1.4.3. pontban említettek szerint egy referenciaanyaghoz viszonyítva értékelik, a referenciaanyag formájának, méretének és felületének összehasonlíthatónak kell lennie a vizsgált anyagéval.

Ha a vizsgált anyag egynél több polimert tartalmaz, és az 1., 2. vagy 3. csoportba tartozó vizsgálati módszert alkalmaznak a lebonthatóság bizonyítására, minden egyes polimer lebonthatóságát az alábbi módszerek valamelyikével kell igazolni:

| — | a vizsgált anyag és a vizsgált anyagban lévő egyes polimerek lebonthatóságának külön-külön történő vizsgálata az e függelékben meghatározott engedélyezett vizsgálati módszerek és kritériumok alkalmazásával, |
| --- | --- |

—

a vizsgált anyag és a vizsgált anyagban lévő egyes polimerek lebonthatóságának külön-külön történő vizsgálata az e függelékben meghatározott engedélyezett vizsgálati módszerek és kritériumok alkalmazásával,

| — | a vizsgálati anyag lebonthatóságának vizsgálata az e függelékben meghatározott engedélyezett vizsgálati módszerek és kritériumok alkalmazásával, valamint a vizsgálat során annak megfelelő módon történő bizonyítása, hogy a vizsgált anyagban lévő valamennyi polimer hozzájárul a vizsgálat során megfigyelt lebomláshoz, és hogy minden polimer megfelel az e függelékben meghatározott vonatkozó engedélyezett vizsgálati módszer megfelelési kritériumainak. |
| --- | --- |

—

a vizsgálati anyag lebonthatóságának vizsgálata az e függelékben meghatározott engedélyezett vizsgálati módszerek és kritériumok alkalmazásával, valamint a vizsgálat során annak megfelelő módon történő bizonyítása, hogy a vizsgált anyagban lévő valamennyi polimer hozzájárul a vizsgálat során megfigyelt lebomláshoz, és hogy minden polimer megfelel az e függelékben meghatározott vonatkozó engedélyezett vizsgálati módszer megfelelési kritériumainak.

Ha a vizsgált anyag egyetlen polimerből áll, de a vizsgált anyag tömegének 10 %-át meghaladó koncentrációban más, nem polimeralapú szerves anyagot is tartalmaz, és az 1., 2. és 3. csoport vizsgálati módszereit alkalmazzák a lebomlás bizonyítására, a következő feltételek egyikét kell alkalmazni:

| — | a vizsgált anyag és a vizsgált anyagban lévő egyes polimerek lebonthatóságát külön-külön kell vizsgálni az e függelékben meghatározott engedélyezett vizsgálati módszerek és kritériumok alkalmazásával, |
| --- | --- |

—

a vizsgált anyag és a vizsgált anyagban lévő egyes polimerek lebonthatóságát külön-külön kell vizsgálni az e függelékben meghatározott engedélyezett vizsgálati módszerek és kritériumok alkalmazásával,

| — | a vizsgálati anyag lebonthatóságát az e függelékben meghatározott engedélyezett vizsgálati módszerek és kritériumok alkalmazásával kell vizsgálni, valamint a vizsgálat során megfelelő módon kell bizonyítani, hogy a polimer hozzájárul a vizsgálati anyagvizsgálat során megfigyelt lebomláshoz és megfelel az e függelékben meghatározott vonatkozó engedélyezett vizsgálati módszer megfelelési kritériumainak. |
| --- | --- |

—

a vizsgálati anyag lebonthatóságát az e függelékben meghatározott engedélyezett vizsgálati módszerek és kritériumok alkalmazásával kell vizsgálni, valamint a vizsgálat során megfelelő módon kell bizonyítani, hogy a polimer hozzájárul a vizsgálati anyagvizsgálat során megfigyelt lebomláshoz és megfelel az e függelékben meghatározott vonatkozó engedélyezett vizsgálati módszer megfelelési kritériumainak.

16. függelék

78. tétel – Az oldhatóság bizonyítására vonatkozó szabályok

A jelen függelék meghatározza azokat az engedélyezett vizsgálati módszereket és vizsgálati feltételeket, amelyekkel bizonyítható, hogy egy polimer a 78. tétel vonatkozásában oldhatónak tekintendő. A vizsgálatokat olyan laboratóriumoknak kell elvégezniük, amelyek megfelelnek a 2004/10/EK irányelvben előírt helyes laboratóriumi gyakorlat elveinek, vagy más, a Bizottság vagy az Ügynökség által azzal egyenértékűnek elismert nemzetközi szabványoknak, vagy az ISO 17025 szabvány szerint akkreditáltak.

Engedélyezett vizsgálati módszerek:

| 1. | Az OECD 120. sz. iránymutatása |
| --- | --- |

1.

Az OECD 120. sz. iránymutatása

| 2. | Az OECD 105. sz. iránymutatása |
| --- | --- |

2.

Az OECD 105. sz. iránymutatása

A vizsgálat elvégzéséhez használt vizsgálati anyagnak olyan polimerből vagy polimerekből (a továbbiakban együttesen: polimerrészecskék) kell állnia, amelyek részecskéken belül találhatók, vagy azok felületén folyamatos bevonatot képeznek, és amelyek összetételük, formájuk, méretük és felületük tekintetében összehasonlíthatóak a termékben jelen lévő polimerrészecskékkel, vagy ha ez technikailag nem kivitelezhető, más ártalmatlanított vagy a környezetbe kibocsátott polimerrészecskékkel.

A harmadik bekezdéstől eltérően az olyan polimerrészecskék esetében, amelyek minden kiterjedésben 0,25 mm-nél nagyobb méretűek vagy 3-nál nagyobb hosszúság/átmérő aránnyal rendelkeznek és 0,25 mm-nél nagyobb hosszúságúak, a vizsgálandó polimerrészecskék méretét az OECD 120. sz. iránymutatásával összhangban úgy kell csökkenteni, hogy a polimerrészecskéknek legalább egy kiterjedésben vett mérete, illetve a 3-nál nagyobb hosszúság/átmérő aránnyal rendelkező polimerrészecskék esetében a hosszuk, 0,125 mm és 0,25 mm között legyen. Az olyan, a polimeren vagy polimereken kívül szervetlen anyagokat tartalmazó polimerrészecskék esetében, mint például a szervetlen anyagokkal kapszulázott polimerrészecskék vagy a szervetlen hordozóanyagokkal oltott polimerrészecskék, elegendő annak bizonyítása, hogy maga a polimer teljesíti a megfelelési kritériumot. E célból megengedett a polimer vagy polimerek oldhatóságának a polimerrészecskék képződése előtt történő vizsgálata.

Az oldhatósági vizsgálat körülményei a következők:

| — | Hőmérséklet 20 °C |
| --- | --- |

—

Hőmérséklet 20 °C

| — | pH-érték 7 |
| --- | --- |

—

pH-érték 7

| — | Terhelés: 10 g/1 000 ml |
| --- | --- |

—

Terhelés: 10 g/1 000 ml

| — | Vizsgálati idő: 24 óra |
| --- | --- |

—

Vizsgálati idő: 24 óra

Megfelelőségi kritérium: oldhatóság > 2 g/l.

---

---

| 2023.9.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 238/89 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 238/89

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/2056 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. szeptember 26.)

a 945/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletben meghatározott végrehajtás-technikai standardoknak a releváns, megfelelően diverzifikált indexek jegyzékének az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti aktualizálása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetekre vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 344. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Annak biztosítása érdekében, hogy a 945/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) mellékletében felsorolt részvényindexek továbbra is megfeleljenek az egyedi kockázatuk figyelmen kívül hagyásához szükséges feltételeknek, az Európai Bankhatóság újraértékelte a releváns indexeket a rendelkezésre álló legfrissebb, vagyis a 2022. évre vonatkozó adatok alapján. Ez az újraértékelés rámutatott arra, hogy aktualizálni kell a releváns, megfelelően diverzifikált indexek jegyzékét. |
| --- | --- |

(1)

Annak biztosítása érdekében, hogy a 945/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) mellékletében felsorolt részvényindexek továbbra is megfeleljenek az egyedi kockázatuk figyelmen kívül hagyásához szükséges feltételeknek, az Európai Bankhatóság újraértékelte a releváns indexeket a rendelkezésre álló legfrissebb, vagyis a 2022. évre vonatkozó adatok alapján. Ez az újraértékelés rámutatott arra, hogy aktualizálni kell a releváns, megfelelően diverzifikált indexek jegyzékét.

| (2) | A 945/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A 945/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottsághoz benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(3)

Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottsághoz benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul.

| (4) | A 945/2014/EU végrehajtási rendelet módosításai nem az alkalmazott értékelési módszertan változásai miatt merülnek fel. Ezért kizárólag a releváns, megfelelően diverzifikált indexek jegyzékének aktualizálása céljából az Európai Bankhatóság nem folytatott nyilvános konzultációt az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, és nem elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznokat sem, figyelembe véve, hogy az ilyen konzultáció vagy elemzés a bevezetett módosítások hatályához és az érintett végrehajtás-technikai standardtervezetek hatásához képest rendkívül aránytalan lenne. Valójában az újraértékelés következtében csak kis számú indexet kell törölni az említett jegyzékből, és ezen index számát mindenképpen meghaladja a bevezetett új indexek száma, |
| --- | --- |

(4)

A 945/2014/EU végrehajtási rendelet módosításai nem az alkalmazott értékelési módszertan változásai miatt merülnek fel. Ezért kizárólag a releváns, megfelelően diverzifikált indexek jegyzékének aktualizálása céljából az Európai Bankhatóság nem folytatott nyilvános konzultációt az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, és nem elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznokat sem, figyelembe véve, hogy az ilyen konzultáció vagy elemzés a bevezetett módosítások hatályához és az érintett végrehajtás-technikai standardtervezetek hatásához képest rendkívül aránytalan lenne. Valójában az újraértékelés következtében csak kis számú indexet kell törölni az említett jegyzékből, és ezen index számát mindenképpen meghaladja a bevezetett új indexek száma,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 945/2014/EU végrehajtási rendelet mellékletének helyébe az e rendelet mellékletében szereplő szöveg lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 945/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. szeptember 4.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti releváns, megfelelően diverzifikált indexek tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (HL L 265., 2014.9.5., 3. o.).

2

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

Az 575/2013/EU rendelet 344. cikkében megállapított követelményeknek megfelelő részvényindexek

| Index | Ország/terület |
| --- | --- |
| 1. | STOXX Asia/Pacific 600 |

Index

Ország/terület

1.

STOXX Asia/Pacific 600

Ázsia/Csendes-óceán térsége

| 2. | ASX100 |
| --- | --- |

2.

ASX100

Ausztrália

| 3. | ATX |
| --- | --- |

3.

ATX

Ausztria

| 4. | ATX Prime |
| --- | --- |

4.

ATX Prime

Ausztria

| 5. | BEL20 |
| --- | --- |

5.

BEL20

Belgium

| 6. | SaoPaulo – Bovespa |
| --- | --- |

6.

SaoPaulo – Bovespa

Brazília

| 7. | TSX60 |
| --- | --- |

7.

TSX60

Kanada

| 8. | CETOP20 Index |
| --- | --- |

8.

CETOP20 Index

Közép-Európa

| 9. | CSI 100 Index |
| --- | --- |

9.

CSI 100 Index

Kína

| 10. | CSI 300 Index |
| --- | --- |

10.

CSI 300 Index

Kína

| 11. | FTSE China A50 Index |
| --- | --- |

11.

FTSE China A50 Index

Kína

| 12. | Hang Seng Mainland 100 China |
| --- | --- |

12.

Hang Seng Mainland 100 China

Kína

| 13. | OMX Copenhagen 25 |
| --- | --- |

13.

OMX Copenhagen 25

Dánia

| 14. | OMX Copenhagen Benchmark |
| --- | --- |

14.

OMX Copenhagen Benchmark

Dánia

| 15. | FTSE RAFI Developed 1000 |
| --- | --- |

15.

FTSE RAFI Developed 1000

Fejlett piacok

| 16. | CECE Composite Index EUR |
| --- | --- |

16.

CECE Composite Index EUR

Kelet-Európa

| 17. | FTSE RAFI Emerging Markets |
| --- | --- |

17.

FTSE RAFI Emerging Markets

Fejlődő piacok

| 18. | MSCI Emerging Markets 50 |
| --- | --- |

18.

MSCI Emerging Markets 50

Fejlődő piacok

| 19. | Cboe Eurozone 50 |
| --- | --- |

19.

Cboe Eurozone 50

Európa

| 20. | DJ Euro STOXX 50 |
| --- | --- |

20.

DJ Euro STOXX 50

Európa

| 21. | FTSE All World Europe |
| --- | --- |

21.

FTSE All World Europe

Európa

| 22. | FTSE Euro 100 |
| --- | --- |

22.

FTSE Euro 100

Európa

| 23. | FTSE Eurofirst 100 |
| --- | --- |

23.

FTSE Eurofirst 100

Európa

| 24. | FTSE Eurofirst 300 |
| --- | --- |

24.

FTSE Eurofirst 300

Európa

| 25. | FTSE Eurofirst 80 |
| --- | --- |

25.

FTSE Eurofirst 80

Európa

| 26. | FTSE Eurotop 100 |
| --- | --- |

26.

FTSE Eurotop 100

Európa

| 27. | MSCI Euro |
| --- | --- |

27.

MSCI Euro

Európa

| 28. | MSCI Europe |
| --- | --- |

28.

MSCI Europe

Európa

| 29. | MSCI Pan-Euro |
| --- | --- |

29.

MSCI Pan-Euro

Európa

| 30. | NTX New Europe Blue Chip |
| --- | --- |

30.

NTX New Europe Blue Chip

Európa

| 31. | S&P Euro |
| --- | --- |

31.

S&P Euro

Európa

| 32. | S&P Europe 350 |
| --- | --- |

32.

S&P Europe 350

Európa

| 33. | STOXX All Europe 100 |
| --- | --- |

33.

STOXX All Europe 100

Európa

| 34. | STOXX All Europe 800 |
| --- | --- |

34.

STOXX All Europe 800

Európa

| 35. | STOXX Europe 50 |
| --- | --- |

35.

STOXX Europe 50

Európa

| 36. | STOXX Europe 600 |
| --- | --- |

36.

STOXX Europe 600

Európa

| 37. | STOXX Europe 600 Equal Weight |
| --- | --- |

37.

STOXX Europe 600 Equal Weight

Európa

| 38. | STOXX Europe Lrg 200 |
| --- | --- |

38.

STOXX Europe Lrg 200

Európa

| 39. | STOXX Europe Mid 200 |
| --- | --- |

39.

STOXX Europe Mid 200

Európa

| 40. | STOXX Europe Small 200 |
| --- | --- |

40.

STOXX Europe Small 200

Európa

| 41. | STOXX Select Dividend 30 |
| --- | --- |

41.

STOXX Select Dividend 30

Európa

| 42. | OMXH25 |
| --- | --- |

42.

OMXH25

Finnország

| 43. | CAC40 |
| --- | --- |

43.

CAC40

Franciaország

| 44. | Cboe France 40 |
| --- | --- |

44.

Cboe France 40

Franciaország

| 45. | SBF 120 |
| --- | --- |

45.

SBF 120

Franciaország

| 46. | Cboe Germany 40 |
| --- | --- |

46.

Cboe Germany 40

Németország

| 47. | DAX |
| --- | --- |

47.

DAX

Németország

| 48. | HDAX |
| --- | --- |

48.

HDAX

Németország

| 49. | MDAX |
| --- | --- |

49.

MDAX

Németország

| 50. | SDAX |
| --- | --- |

50.

SDAX

Németország

| 51. | FTSE RAFI All World |
| --- | --- |

51.

FTSE RAFI All World

Globális

| 52. | MSCI World Index |
| --- | --- |

52.

MSCI World Index

Globális

| 53. | Athens General |
| --- | --- |

53.

Athens General

Görögország

| 54. | FT ASE Large Cap |
| --- | --- |

54.

FT ASE Large Cap

Görögország

| 55. | Hang Seng |
| --- | --- |

55.

Hang Seng

Hongkong

| 56. | Hang Seng China Enterprises |
| --- | --- |

56.

Hang Seng China Enterprises

Hongkong

| 57. | NIFTY 50 |
| --- | --- |

57.

NIFTY 50

India

| 58. | S&P BSE 100 |
| --- | --- |

58.

S&P BSE 100

India

| 59. | ISEQ 20 |
| --- | --- |

59.

ISEQ 20

Írország

| 60. | Cboe Italy 40 |
| --- | --- |

60.

Cboe Italy 40

Olaszország

| 61. | FTSE MIB |
| --- | --- |

61.

FTSE MIB

Olaszország

| 62. | Nikkei225 |
| --- | --- |

62.

Nikkei225

Japán

| 63. | Nikkei300 |
| --- | --- |

63.

Nikkei300

Japán

| 64. | TOPIX 400 |
| --- | --- |

64.

TOPIX 400

Japán

| 65. | TOPIX Core 30 |
| --- | --- |

65.

TOPIX Core 30

Japán

| 66. | S&P Latin America 40 |
| --- | --- |

66.

S&P Latin America 40

Latin-Amerika

| 67. | FTSE Bursa Malaysia KLCI |
| --- | --- |

67.

FTSE Bursa Malaysia KLCI

Malajzia

| 68. | FTSE Bursa Malaysia Top100 |
| --- | --- |

68.

FTSE Bursa Malaysia Top100

Malajzia

| 69. | MSE Share Index |
| --- | --- |

69.

MSE Share Index

Málta

| 70. | INMEX Index |
| --- | --- |

70.

INMEX Index

Mexikó

| 71. | IPC Index |
| --- | --- |

71.

IPC Index

Mexikó

| 72. | AEX |
| --- | --- |

72.

AEX

Hollandia

| 73. | AMX |
| --- | --- |

73.

AMX

Hollandia

| 74. | Cboe Netherlands 25 |
| --- | --- |

74.

Cboe Netherlands 25

Hollandia

| 75. | NZSE50 |
| --- | --- |

75.

NZSE50

Új-Zéland

| 76. | Cboe Norway 25 |
| --- | --- |

76.

Cboe Norway 25

Norvégia

| 77. | OBX |
| --- | --- |

77.

OBX

Norvégia

| 78. | OBXP |
| --- | --- |

78.

OBXP

Norvégia

| 79. | mWIG40 |
| --- | --- |

79.

mWIG40

Lengyelország

| 80. | WIG20 |
| --- | --- |

80.

WIG20

Lengyelország

| 81. | MSCI Singapore Free Index |
| --- | --- |

81.

MSCI Singapore Free Index

Szingapúr

| 82. | Straits Times Index |
| --- | --- |

82.

Straits Times Index

Szingapúr

| 83. | FTSE JSE Top 40 |
| --- | --- |

83.

FTSE JSE Top 40

Dél-Afrika

| 84. | Cboe Spain 35 |
| --- | --- |

84.

Cboe Spain 35

Spanyolország

| 85. | IBEX35 |
| --- | --- |

85.

IBEX35

Spanyolország

| 86. | Cboe Sweden 30 |
| --- | --- |

86.

Cboe Sweden 30

Svédország

| 87. | OMX Stockholm 30 |
| --- | --- |

87.

OMX Stockholm 30

Svédország

| 88. | Cboe Switzerland 20 |
| --- | --- |

88.

Cboe Switzerland 20

Svájc

| 89. | SMI |
| --- | --- |

89.

SMI

Svájc

| 90. | SMI MID |
| --- | --- |

90.

SMI MID

Svájc

| 91. | SET 50 |
| --- | --- |

91.

SET 50

Thaiföld

| 92. | Cboe UK 100 |
| --- | --- |

92.

Cboe UK 100

Egyesült Királyság

| 93. | FTSE 100 |
| --- | --- |

93.

FTSE 100

Egyesült Királyság

| 94. | FTSE AIM 100 |
| --- | --- |

94.

FTSE AIM 100

Egyesült Királyság

| 95. | FTSE AIM UK 50 |
| --- | --- |

95.

FTSE AIM UK 50

Egyesült Királyság

| 96. | FTSE Fledgling |
| --- | --- |

96.

FTSE Fledgling

Egyesült Királyság

| 97. | FTSE mid-250 |
| --- | --- |

97.

FTSE mid-250

Egyesült Királyság

| 98. | FTSE Small Cap |
| --- | --- |

98.

FTSE Small Cap

Egyesült Királyság

| 99. | Dow Jones Ind. Av. |
| --- | --- |

99.

Dow Jones Ind. Av.

Amerikai Egyesült Államok

| 100. | NASDAQ 100 |
| --- | --- |

100.

NASDAQ 100

Amerikai Egyesült Államok

| 101. | S&P 500 |
| --- | --- |

101.

S&P 500

Amerikai Egyesült Államok

---

| 2023.9.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 238/94 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 238/94

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/2057 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. szeptember 26.)

az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VII. és VIII. mellékletének egyes tagállamok vagy azok körzetei „betegségtől mentes” státuszának bizonyos, jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében történő jóváhagyása vagy visszavonása, valamint bizonyos, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésére és 36. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/429 rendelet az 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan betegségspecifikus szabályokat állapít meg, valamint meghatározza, hogy az említett szabályok miként alkalmazandók a jegyzékbe foglalt betegségek különböző kategóriáira. Az (EU) 2016/429 rendelet előírja, hogy a tagállamoknak az említett rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan kötelező mentesítési programokat, a 9. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan pedig önkéntes mentesítési programokat kell bevezetniük, és hogy e programokat a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Az említett rendelet arról is rendelkezik, hogy egyes, a 9. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében a Bizottság jóváhagyja vagy visszavonja a tagállamok vagy azok körzetei vagy kompartmentjei „betegségtől mentes” státuszát. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/429 rendelet az 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan betegségspecifikus szabályokat állapít meg, valamint meghatározza, hogy az említett szabályok miként alkalmazandók a jegyzékbe foglalt betegségek különböző kategóriáira. Az (EU) 2016/429 rendelet előírja, hogy a tagállamoknak az említett rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan kötelező mentesítési programokat, a 9. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan pedig önkéntes mentesítési programokat kell bevezetniük, és hogy e programokat a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Az említett rendelet arról is rendelkezik, hogy egyes, a 9. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében a Bizottság jóváhagyja vagy visszavonja a tagállamok vagy azok körzetei vagy kompartmentjei „betegségtől mentes” státuszát.

| (2) | Az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendeletet, és kritériumokat állapít meg a tagállamok, azok körzetei vagy kompartmentjei „betegségtől mentes” státuszának megadására, fenntartására, felfüggesztésére és visszavonására vonatkozóan, továbbá meghatározza a tagállamokra vagy azok körzeteire vagy kompartmentjeire vonatkozó kötelező vagy önkéntes mentesítési programok jóváhagyására vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendeletet, és kritériumokat állapít meg a tagállamok, azok körzetei vagy kompartmentjei „betegségtől mentes” státuszának megadására, fenntartására, felfüggesztésére és visszavonására vonatkozóan, továbbá meghatározza a tagállamokra vagy azok körzeteire vagy kompartmentjeire vonatkozó kötelező vagy önkéntes mentesítési programok jóváhagyására vonatkozó követelményeket.

| (3) | Az (EU) 2021/620 bizottsági végrehajtási rendelet (3) végrehajtási szabályokat állapít meg az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan egyes tagállamoknak, illetve azok körzeteinek vagy kompartmentjeinek „betegségtől mentes” és „nem vakcinázó” státusza, valamint az említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyása tekintetében. Mellékleteiben felsorolja a betegségtől mentes státusszal rendelkező tagállamokat vagy ilyen tagállami körzeteket vagy kompartmenteket, valamint a meglévő jóváhagyott kötelező vagy önkéntes mentesítési programokat. A bizonyos betegségekkel kapcsolatos járványügyi helyzet megváltozása miatt az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet egyes mellékleteit új, betegségtől mentes tagállamok vagy tagállami körzetek jegyzékbe vétele, továbbá a Bizottsághoz benyújtott egyes kötelező vagy önkéntes mentesítési programok jóváhagyása érdekében módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/620 bizottsági végrehajtási rendelet (3) végrehajtási szabályokat állapít meg az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan egyes tagállamoknak, illetve azok körzeteinek vagy kompartmentjeinek „betegségtől mentes” és „nem vakcinázó” státusza, valamint az említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyása tekintetében. Mellékleteiben felsorolja a betegségtől mentes státusszal rendelkező tagállamokat vagy ilyen tagállami körzeteket vagy kompartmenteket, valamint a meglévő jóváhagyott kötelező vagy önkéntes mentesítési programokat. A bizonyos betegségekkel kapcsolatos járványügyi helyzet megváltozása miatt az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet egyes mellékleteit új, betegségtől mentes tagállamok vagy tagállami körzetek jegyzékbe vétele, továbbá a Bizottsághoz benyújtott egyes kötelező vagy önkéntes mentesítési programok jóváhagyása érdekében módosítani kell.

| (4) | A szarvasmarha vírusos hasmenése (BVD) tekintetében Németország olyan információkat nyújtott be a Bizottsághoz, amelyek igazolják, hogy a BVD-től mentes státusz elismerésének az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapított feltételei teljesülnek Bajorország egész területén, Alsó-Szászország területének nagy részén – Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg és Stade járás kivételével –, Észak-Rajna–Vesztfália tartomány területének nagy részén – Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve és Paderborn járás kivételével –, valamint Schleswig-Holstein tartomány területének nagy részén, Rendsburg-Eckernförde járás kivételével. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelmek megfelelnek az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 4. fejezetében a BVD-től mentes státusz megadására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért az említett körzeteket BVD-től mentes státusszal rendelkező körzetekként fel kell venni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VII. mellékletének I. részében szereplő jegyzékbe. |
| --- | --- |

(4)

A szarvasmarha vírusos hasmenése (BVD) tekintetében Németország olyan információkat nyújtott be a Bizottsághoz, amelyek igazolják, hogy a BVD-től mentes státusz elismerésének az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapított feltételei teljesülnek Bajorország egész területén, Alsó-Szászország területének nagy részén – Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg és Stade járás kivételével –, Észak-Rajna–Vesztfália tartomány területének nagy részén – Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve és Paderborn járás kivételével –, valamint Schleswig-Holstein tartomány területének nagy részén, Rendsburg-Eckernförde járás kivételével. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelmek megfelelnek az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 4. fejezetében a BVD-től mentes státusz megadására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért az említett körzeteket BVD-től mentes státusszal rendelkező körzetekként fel kell venni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VII. mellékletének I. részében szereplő jegyzékbe.

| (5) | A kéknyelv-betegség vírusával (BTV) való fertőzöttség tekintetében Luxemburg olyan információkat nyújtott be a Bizottsághoz, amelyek igazolják, hogy a BTV-től mentes státusz elismerésének feltételei Luxemburg egész területén teljesülnek. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelem megfelel az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 4. fejezetében a BTV-től mentes státusz megadására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért Luxemburgot BTV-től mentes tagállamként fel kell venni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VIII. mellékletének I. részében szereplő jegyzékbe. |
| --- | --- |

(5)

A kéknyelv-betegség vírusával (BTV) való fertőzöttség tekintetében Luxemburg olyan információkat nyújtott be a Bizottsághoz, amelyek igazolják, hogy a BTV-től mentes státusz elismerésének feltételei Luxemburg egész területén teljesülnek. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelem megfelel az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 4. fejezetében a BTV-től mentes státusz megadására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért Luxemburgot BTV-től mentes tagállamként fel kell venni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VIII. mellékletének I. részében szereplő jegyzékbe.

| (6) | Az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VII. és VIII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VII. és VIII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VII. és VIII. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt és új betegségekre vonatkozó felügyeletre, mentesítési programokra és betegségtől mentes minősítésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 211. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2021/620 végrehajtási rendelete (2021. április 15.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes tagállamok és azok körzetei vagy kompartmentjei „betegségtől mentes” és „nem vakcinázó” státuszának bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében történő jóváhagyása, valamint az említett betegségekre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 131., 2021.4.16., 78. o.).

3

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VII. és VIII. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A VII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az I. részben a Németországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- | --- |
| „Németország | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern
  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Niedersachsen, kivéve: Landkreis Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade
  Bundesland Nordrhein-Westfalen, kivéve: Kreis Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn
  Bundesland Schleswig-Holstein, kivéve: Kreis Rendsburg-Eckernförde
  Bundesland Rheinland-Pfalz
  Bundesland Saarland
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Thüringen” |

1.

A VII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az I. részben a Németországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Németország

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Niedersachsen, kivéve: Landkreis Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade

Bundesland Nordrhein-Westfalen, kivéve: Kreis Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn

Bundesland Schleswig-Holstein, kivéve: Kreis Rendsburg-Eckernförde

Bundesland Rheinland-Pfalz

Bundesland Saarland

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Thüringen”

| b) | a II. részben a Németországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:







  Tagállam | Terület | Az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében említett első jóváhagyás időpontja |
| --- | --- | --- | --- |
| „Németország | Bundesland Berlin
  Bundesland Niedersachsen:
  Landkreis Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade
  Bundesland Nordrhein-Westfalen:
  Kreis Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn
  Bundesland Schleswig-Holstein:
  Kreis Rendsburg-Eckernförde | 2022. február 21.” |

b)

a II. részben a Németországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

Az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében említett első jóváhagyás időpontja

„Németország

Bundesland Berlin

Bundesland Niedersachsen:

Landkreis Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade

Bundesland Nordrhein-Westfalen:

Kreis Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn

Bundesland Schleswig-Holstein:

Kreis Rendsburg-Eckernförde

2022. február 21.”

| 2. | A VIII. melléklet I. része a Litvániára és a Magyarországra vonatkozó bejegyzés közé beillesztve a következő, Luxemburgra vonatkozó bejegyzéssel egészül ki:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- |
| „Luxemburg | Teljes terület” |

2.

A VIII. melléklet I. része a Litvániára és a Magyarországra vonatkozó bejegyzés közé beillesztve a következő, Luxemburgra vonatkozó bejegyzéssel egészül ki:

Tagállam

Terület

„Luxemburg

Teljes terület”

---

| 2023.9.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 238/97 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 238/97

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/2058 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. szeptember 26.)

az (EU) 2023/1231 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos kiskereskedelmi áruk szállítmányainak az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba történő beléptetésénél alkalmazandó hatósági ellenőrzések különleges arányai és általános bizonyítványminta tekintetében történő alkalmazására vonatkozó különös szabályok megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a kiskereskedelmi áruk, az ültetésre szánt növények, a vetőburgonya, a mezőgazdasági vagy erdészeti célból üzemeltetett gépek és bizonyos járművek egyes szállítmányainak az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba történő beléptetésére, valamint egyes kedvtelésből tartott állatok Észak-Írországba történő, nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó különös szabályokról szóló, 2023. június 14-i (EU) 2023/1231 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2023/1231 rendelet különös szabályokat állapít meg többek között a végső fogyasztók számára Észak-Írországban forgalomba hozandó állati vagy növényi eredetű termékek bizonyos szállítmányainak, az ültetésre szánt növényektől eltérő növényeknek, a kedvtelésből tartott állatok eladásra kész eledelének és a műcsontnak, az összetett élelmiszer-készítményeknek, valamint az egyéb élelmiszereknek és élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagoknak (a továbbiakban: kiskereskedelmi áruk) az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba történő beléptetésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2023/1231 rendelet különös szabályokat állapít meg többek között a végső fogyasztók számára Észak-Írországban forgalomba hozandó állati vagy növényi eredetű termékek bizonyos szállítmányainak, az ültetésre szánt növényektől eltérő növényeknek, a kedvtelésből tartott állatok eladásra kész eledelének és a műcsontnak, az összetett élelmiszer-készítményeknek, valamint az egyéb élelmiszereknek és élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagoknak (a továbbiakban: kiskereskedelmi áruk) az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba történő beléptetésére vonatkozóan.

| (2) | Konkrétabban, az (EU) 2023/1231 rendelet 4. és 5. cikke úgy rendelkezik, hogy a kiskereskedelmi áruk egyes szállítmányainak az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba történő beléptetésére és Észak-Írországban történő forgalomba hozatalára csak abban az esetben vonatkoznak a hatósági ellenőrzések különleges arányaira és az általános bizonyítványra vonatkozó különös szabályok, ha bizonyos feltételek teljesülnek, beleértve az Egyesült Királyság által az említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének g) pontjával és 5. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban nyújtandó írásbeli biztosítékokat. |
| --- | --- |

(2)

Konkrétabban, az (EU) 2023/1231 rendelet 4. és 5. cikke úgy rendelkezik, hogy a kiskereskedelmi áruk egyes szállítmányainak az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba történő beléptetésére és Észak-Írországban történő forgalomba hozatalára csak abban az esetben vonatkoznak a hatósági ellenőrzések különleges arányaira és az általános bizonyítványra vonatkozó különös szabályok, ha bizonyos feltételek teljesülnek, beleértve az Egyesült Királyság által az említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének g) pontjával és 5. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban nyújtandó írásbeli biztosítékokat.

| (3) | A különös szabályok kiterjednek az említett szállítmányok okmányellenőrzésére, azonossági vizsgálatára és fizikai ellenőrzésére vonatkozó gyakorisági arányok alkalmazására, valamint az e szállítmányokat kötelezően kísérő és az Észak-Írországba történő első érkezés szerinti egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítményekben bemutatandó általános bizonyítvány mintájára. |
| --- | --- |

(3)

A különös szabályok kiterjednek az említett szállítmányok okmányellenőrzésére, azonossági vizsgálatára és fizikai ellenőrzésére vonatkozó gyakorisági arányok alkalmazására, valamint az e szállítmányokat kötelezően kísérő és az Észak-Írországba történő első érkezés szerinti egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítményekben bemutatandó általános bizonyítvány mintájára.

| (4) | Az írásbeli biztosítékoknak garantálniuk kell, hogy a kiskereskedelmi áruk szállítmányait az Észak-Írországba történő első érkezés szerinti egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítményekben az (EU) 2023/1231 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) II. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő hatékony hatósági ellenőrzésnek vetik alá az (EU) 2017/625 rendelettel összhangban, és hogy az (EU) 2023/1231 rendelet III. mellékletének 1. részében meghatározott követelményekkel összhangban ellenőrzési tervvel igazolt hatósági ellenőrzéseket és nyomon követést végeznek, amelyek kiterjednek az említett szállítmányoknak az Észak-Írországba történő első érkezés szerinti egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítményekből a jegyzékbe foglalt rendeltetési létesítményekbe történő mozgására annak biztosítása érdekében, hogy ezeket a szállítmányokat kizárólag a jegyzékbe foglalt észak-írországi létesítményekben történő kiskereskedelmi értékesítésre szánják, és a későbbiekben nem szállítják át valamelyik tagállamba. |
| --- | --- |

(4)

Az írásbeli biztosítékoknak garantálniuk kell, hogy a kiskereskedelmi áruk szállítmányait az Észak-Írországba történő első érkezés szerinti egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítményekben az (EU) 2023/1231 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) II. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő hatékony hatósági ellenőrzésnek vetik alá az (EU) 2017/625 rendelettel összhangban, és hogy az (EU) 2023/1231 rendelet III. mellékletének 1. részében meghatározott követelményekkel összhangban ellenőrzési tervvel igazolt hatósági ellenőrzéseket és nyomon követést végeznek, amelyek kiterjednek az említett szállítmányoknak az Észak-Írországba történő első érkezés szerinti egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítményekből a jegyzékbe foglalt rendeltetési létesítményekbe történő mozgására annak biztosítása érdekében, hogy ezeket a szállítmányokat kizárólag a jegyzékbe foglalt észak-írországi létesítményekben történő kiskereskedelmi értékesítésre szánják, és a későbbiekben nem szállítják át valamelyik tagállamba.

| (5) | Az Egyesült Királyság a 2023. szeptember 4-i levelében kijelentette, hogy az Észak-Írországba történő első érkezés szerinti egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítmények 2023. október 1-jéig meg fognak felelni az (EU) 2023/1231 rendelet II. mellékletének 1. részében meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Királyság a 2023. szeptember 4-i levelében kijelentette, hogy az Észak-Írországba történő első érkezés szerinti egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítmények 2023. október 1-jéig meg fognak felelni az (EU) 2023/1231 rendelet II. mellékletének 1. részében meghatározott követelményeknek.

| (6) | Az Egyesült Királyság 2023. szeptember 4-i és 7-i levelében kijelentette továbbá, hogy 2023. október 1-jétől a kiskereskedelmi áruk szállítmányait az Észak-Írországba történő első érkezés szerinti egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítményben hatékony hatósági ellenőrzéseknek vetik alá az (EU) 2017/625 rendeletnek megfelelően, és az (EU) 2023/1231 rendelet III. mellékletének 1. részében meghatározott követelményekkel összhangban hatósági ellenőrzéseket és nyomon követést fognak végezni az említett szállítmányoknak az Észak-Írországba történő első érkezés szerinti egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítményekből a jegyzékbe foglalt rendeltetési létesítménybe történő mozgására kiterjedően. |
| --- | --- |

(6)

Az Egyesült Királyság 2023. szeptember 4-i és 7-i levelében kijelentette továbbá, hogy 2023. október 1-jétől a kiskereskedelmi áruk szállítmányait az Észak-Írországba történő első érkezés szerinti egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítményben hatékony hatósági ellenőrzéseknek vetik alá az (EU) 2017/625 rendeletnek megfelelően, és az (EU) 2023/1231 rendelet III. mellékletének 1. részében meghatározott követelményekkel összhangban hatósági ellenőrzéseket és nyomon követést fognak végezni az említett szállítmányoknak az Észak-Írországba történő első érkezés szerinti egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítményekből a jegyzékbe foglalt rendeltetési létesítménybe történő mozgására kiterjedően.

| (7) | Az (EU) 2023/1231 rendelet 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság szolgálatai 2023. szeptember 11. és 14. között bizottsági ellenőrzést végeztek Észak-Írországban annak megállapítására, hogy az észak-írországi egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítmény megfelelnek-e az (EU) 2023/1231 rendelet II. mellékletének 1. részében meghatározott követelményeknek. Az említett bizottsági ellenőrzést követően készített, 2023. szeptember 15-i jelentés megállapítja, hogy a belfasti kikötő, a larne-i kikötő és a warrenpointi kikötő egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítményei megfelelnek az (EU) 2023/1231 rendelet II. mellékletének 1. részében meghatározott vonatkozó követelményeknek. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2023/1231 rendelet 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság szolgálatai 2023. szeptember 11. és 14. között bizottsági ellenőrzést végeztek Észak-Írországban annak megállapítására, hogy az észak-írországi egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítmény megfelelnek-e az (EU) 2023/1231 rendelet II. mellékletének 1. részében meghatározott követelményeknek. Az említett bizottsági ellenőrzést követően készített, 2023. szeptember 15-i jelentés megállapítja, hogy a belfasti kikötő, a larne-i kikötő és a warrenpointi kikötő egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítményei megfelelnek az (EU) 2023/1231 rendelet II. mellékletének 1. részében meghatározott vonatkozó követelményeknek.

| (8) | Mivel az Egyesült Királyság benyújtotta az (EU) 2023/1231 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének g) pontjában és 5. cikke (1) bekezdésének f) pontjában előírt szükséges írásbeli biztosítékokat, helyénvaló meghatározni az ilyen szállítmányokra vonatkozó hatósági ellenőrzések különleges arányát, valamint az említett hatósági ellenőrzésekre és a kiskereskedelmi áruk szállítmányaira alkalmazandó általános bizonyítványmintára vonatkozó szabályokat, beleértve egyes olyan kiskereskedelmi árukat is, amelyeknek jelenleg tilos az Unióba történő beléptetése. |
| --- | --- |

(8)

Mivel az Egyesült Királyság benyújtotta az (EU) 2023/1231 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének g) pontjában és 5. cikke (1) bekezdésének f) pontjában előírt szükséges írásbeli biztosítékokat, helyénvaló meghatározni az ilyen szállítmányokra vonatkozó hatósági ellenőrzések különleges arányát, valamint az említett hatósági ellenőrzésekre és a kiskereskedelmi áruk szállítmányaira alkalmazandó általános bizonyítványmintára vonatkozó szabályokat, beleértve egyes olyan kiskereskedelmi árukat is, amelyeknek jelenleg tilos az Unióba történő beléptetése.

| (9) | Az (EU) 2023/1231 rendelet 6. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy minden kiskereskedelmi árut meg kell jelölni. Konkrétabban előírja, hogy egyes kiskereskedelmi árukat 2023. október 1-jétől, más kiskereskedelmi árukat 2024. október 1-jétől, megint más kiskereskedelmi árukat pedig 2025. július 1-jétől egyedi jelöléssel kell ellátni annak érdekében, hogy elősegítsék az észak-írországi ellátási lánc hozzáigazítását az (EU) 2023/1231 rendeletben meghatározott különös szabályokhoz. Az említett rendelet 4. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy az azonossági vizsgálatok különleges arányait attól függően kell kiigazítani, hogy a különböző típusú kiskereskedelmi árukat milyen mértékben jelölik meg egyenként. Az állati eredetű termékek szállítmányainak és az áruszállítmányoknak az azonossági ellenőrzésére vonatkozóan az (EU) 2019/2130 bizottsági végrehajtási rendelet (3) 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott részletes szabályoknak nem kellene vonatkozniuk a kiskereskedelmi áruk szállítmányainak azonossági ellenőrzésére, amennyiben azokra az (EU) 2023/1231 rendeletben meghatározott különös szabályok alkalmazandók, annak érdekében, hogy biztosítva legyen az említett rendelet következetes alkalmazása a szóban forgó kiskereskedelmi árukra. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2023/1231 rendelet 6. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy minden kiskereskedelmi árut meg kell jelölni. Konkrétabban előírja, hogy egyes kiskereskedelmi árukat 2023. október 1-jétől, más kiskereskedelmi árukat 2024. október 1-jétől, megint más kiskereskedelmi árukat pedig 2025. július 1-jétől egyedi jelöléssel kell ellátni annak érdekében, hogy elősegítsék az észak-írországi ellátási lánc hozzáigazítását az (EU) 2023/1231 rendeletben meghatározott különös szabályokhoz. Az említett rendelet 4. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy az azonossági vizsgálatok különleges arányait attól függően kell kiigazítani, hogy a különböző típusú kiskereskedelmi árukat milyen mértékben jelölik meg egyenként. Az állati eredetű termékek szállítmányainak és az áruszállítmányoknak az azonossági ellenőrzésére vonatkozóan az (EU) 2019/2130 bizottsági végrehajtási rendelet (3) 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott részletes szabályoknak nem kellene vonatkozniuk a kiskereskedelmi áruk szállítmányainak azonossági ellenőrzésére, amennyiben azokra az (EU) 2023/1231 rendeletben meghatározott különös szabályok alkalmazandók, annak érdekében, hogy biztosítva legyen az említett rendelet következetes alkalmazása a szóban forgó kiskereskedelmi árukra.

| (10) | A jogbiztonság és a szükségtelen kereskedelmi zavarok elkerülése érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(10)

A jogbiztonság és a szükségtelen kereskedelmi zavarok elkerülése érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie.

| (11) | A kiskereskedelmi áruknak az (EU) 2023/1231 rendelet IV. melléklete szerinti jelölésére vonatkozó kötelezettség 2023. október 1-jétől alkalmazandó. Ezért a következetesség és a jogbiztonság biztosítása, valamint a szükségtelen kereskedelmi zavarok elkerülése érdekében ezt a rendeletet 2023. október 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(11)

A kiskereskedelmi áruknak az (EU) 2023/1231 rendelet IV. melléklete szerinti jelölésére vonatkozó kötelezettség 2023. október 1-jétől alkalmazandó. Ezért a következetesség és a jogbiztonság biztosítása, valamint a szükségtelen kereskedelmi zavarok elkerülése érdekében ezt a rendeletet 2023. október 1-jétől kell alkalmazni.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet meghatározza a hatósági ellenőrzések különleges arányát, valamint az említett hatósági ellenőrzésekre és az (EU) 2023/1231 rendelet hatálya alá tartozó következő kiskereskedelmi áruk szállítmányainak az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba történő beléptetése és Észak-Írországban történő forgalomba hozatala esetén alkalmazandó általános bizonyítványmintára vonatkozó szabályokat:

| a) | állati vagy növényi eredetű termékek, ültetésre szánt növényektől eltérő növények, valamint kedvtelésből tartott állatok eladásra kész eledele és műcsont; |
| --- | --- |

a)

állati vagy növényi eredetű termékek, ültetésre szánt növényektől eltérő növények, valamint kedvtelésből tartott állatok eladásra kész eledele és műcsont;

| b) | összetett élelmiszer-készítmények; |
| --- | --- |

b)

összetett élelmiszer-készítmények;

| c) | élelmiszerek; |
| --- | --- |

c)

élelmiszerek;

| d) | élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok. |
| --- | --- |

d)

élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok.

(2)   Az (1) bekezdésben említett szabályok az alábbiakra terjednek ki:

| a) | a hatósági ellenőrzések különleges arányának gyakorisága, valamint a szóban forgó bekezdésben említett szállítmányok okmányellenőrzésére, azonossági vizsgálatára és fizikai ellenőrzésére vonatkozó követelmények; |
| --- | --- |

a)

a hatósági ellenőrzések különleges arányának gyakorisága, valamint a szóban forgó bekezdésben említett szállítmányok okmányellenőrzésére, azonossági vizsgálatára és fizikai ellenőrzésére vonatkozó követelmények;

| b) | az e szállítmányokat kötelezően kísérő és az Észak-Írországba történő első érkezés szerinti egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítményekben bemutatandó általános bizonyítványminta létrehozása. |
| --- | --- |

b)

az e szállítmányokat kötelezően kísérő és az Észak-Írországba történő első érkezés szerinti egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítményekben bemutatandó általános bizonyítványminta létrehozása.

2. cikk

Okmányellenőrzések az egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítményekben

Az Észak-Írországba történő első érkezés szerinti egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítmények illetékes hatóságai ellenőrzik az 1. cikkben említett, az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba belépő kiskereskedelmi áruk valamennyi szállítmányát kísérő összes általános bizonyítványt és egyéb kísérő dokumentumot.

3. cikk

A hatósági ellenőrzések különleges aránya, valamint az egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítményekben végzendő azonossági vizsgálatokra és fizikai ellenőrzésekre vonatkozó követelmények

(1)   Az azonossági vizsgálatokat, beleértve az (EU) 2023/1231 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában és 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, az előrecsomagolásra és a jelöléssel való ellátásra vonatkozó követelményeknek való megfelelés ellenőrzését az Észak-Írországba történő első érkezés szerinti egészségügyi és növényegészségügyi ellenőrző létesítményekben 10 %-os gyakorisággal kell elvégezni az 1. cikkben említett – az e cikk (2) bekezdésében említettektől eltérő – valamennyi kiskereskedelmi áru szállítmányán.

Az e bekezdés első albekezdésében említett azonossági vizsgálatok tekintetében az (EU) 2019/2130 végrehajtási rendelet 3. cikkének (2) bekezdése nem alkalmazandó.

Az e bekezdés első albekezdésében említett azonossági vizsgálatokkal összefüggésben fizikai ellenőrzéseket kell végezni az (EU) 2023/1231 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének g) pontjában és 5. cikke (1) bekezdésének f) pontjában említett írásbeli biztosítékokra vonatkozó célkitűzések teljesítése érdekében, különösen kockázatértékelésen, valamint adatelemzésen és -értékelésen alapuló megközelítés alkalmazásával.

(2)   Az (EU) 2023/1231 rendelet 2. cikke 2. pontjának b) alpontjában említett, ültetésre szánt növényektől eltérő növények szállítmányainak azonossági ellenőrzését 1 %-os gyakorisággal kell elvégezni.

Az e bekezdés első albekezdésében említett azonossági vizsgálatokkal összefüggésben fizikai ellenőrzéseket kell végezni az (EU) 2023/1231 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének g) pontjában és 5. cikke (1) bekezdésének f) pontjában említett írásbeli biztosítékokra vonatkozó célkitűzések teljesítése érdekében, különösen kockázatértékelésen, valamint adatelemzésen és -értékelésen alapuló megközelítés alkalmazásával.

4. cikk

Egyszerűsített általános tanúsítási követelmények

(1)   Az 1. cikkben említett, az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba belépő valamennyi kiskereskedelmi áru szállítmányát a mellékletben meghatározott Retail NI minta szerinti, megfelelően kitöltött általános bizonyítványnak kell kísérnie.

(2)   Az ugyanazon szállítmányban található kiskereskedelmi árukra vonatkozó, az (1) bekezdésben említett általános bizonyítványt ki kell egészíteni a szállítmányban szereplő kiskereskedelmi áruk leírásával.

Az első albekezdésben említett leírást az általános bizonyítványhoz csatolt kiegészítő dokumentumnak kell tartalmaznia, nyomtatott vagy elektronikus formában. A leírásban meg kell adni a következőket:

| a) | a szállítmányban található minden egyes termék jellege és a kezelések, amelyeken az egyes termékek átestek; |
| --- | --- |

a)

a szállítmányban található minden egyes termék jellege és a kezelések, amelyeken az egyes termékek átestek;

| b) | a szállítmányban található csomagok száma és nettó tömege; |
| --- | --- |

b)

a szállítmányban található csomagok száma és nettó tömege;

| c) | a jegyzékbe foglalt észak-írországi feladó és rendeltetési létesítmény nyilvántartási száma vagy engedélyszáma. |
| --- | --- |

c)

a jegyzékbe foglalt észak-írországi feladó és rendeltetési létesítmény nyilvántartási száma vagy engedélyszáma.

5. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2023. október 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 165., 2023.6.29., 103. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/625 rendelete (2017. március 15.) az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) (HL L 95., 2017.4.7., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2019/2130 végrehajtási rendelete (2019. november 25.) a határállomásokon hatósági ellenőrzéseknek alávetendő állatokra és árukra vonatkozó okmányellenőrzések, azonossági ellenőrzések és fizikai ellenőrzések során és azokat követően végzendő műveletekre vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 321., 2019.12.12., 128. o.).

3

---

MELLÉKLET

Általános bizonyítványminta a közvetlenül a jegyzékbe foglalt észak-írországi létesítményekbe szállított kiskereskedelmi áruk bizonyos szállítmányainak az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba történő beléptetéséhez (Retail NI minta)

Image 4

Image 5

---

| 2023.9.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 238/103 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 238/103

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/2059 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. szeptember 26.)

az (EU) 2023/1231 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek egyes, a világ többi részéből származó, Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből kiskereskedelmi áruként beléptethető és Észak-Írországban forgalomba hozható áruk jegyzékbe vétele tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a kiskereskedelmi áruk, az ültetésre szánt növények, a vetőburgonya, a mezőgazdasági vagy erdészeti célból üzemeltetett gépek és bizonyos járművek egyes szállítmányainak az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba történő beléptetésére, valamint egyes kedvtelésből tartott állatok Észak-Írországba történő, nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó különös szabályokról szóló, 2023. június 14-i (EU) 2023/1231 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2023/1231 rendelet különös szabályokat állapít meg többek között a végső fogyasztók számára Észak-Írországban forgalomba hozandó egyes kiskereskedelmi áruk szállítmányainak az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba történő beléptetésére vonatkozóan, beleértve a világ többi részéből származó áruk szállítmányaira vonatkozó különös szabályokat is. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2023/1231 rendelet különös szabályokat állapít meg többek között a végső fogyasztók számára Észak-Írországban forgalomba hozandó egyes kiskereskedelmi áruk szállítmányainak az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba történő beléptetésére vonatkozóan, beleértve a világ többi részéből származó áruk szállítmányaira vonatkozó különös szabályokat is.

| (2) | Konkrétabban az (EU) 2023/1231 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 1. cikke (2) bekezdésének d), e) és g) pontjában említett állategészségügyi vagy növényegészségügyi szabályok hatálya alá tartozó állati vagy növényi eredetű árukból vagy összetett élelmiszer-készítményekből álló, a világ többi részéből származó kiskereskedelmi áruk (a továbbiakban: a világ többi részéből származó áruk) csak abban az esetben léptethetők be Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből, és hozhatók forgalomba Észak-Írországban az (EU) 2023/1231 rendelet 4. cikkével összhangban, ha az Egyesült Királyság írásbeli bizonyítékkal támasztja alá azt, hogy az 1069/2009/EK rendeletben (3), az (EU) 2016/429 rendeletben (4), az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) és az (EU) 2017/625 rendeletben, valamint az említett rendeletek alapján elfogadott bizottsági jogi aktusokban előírt behozatali feltételek és hatósági ellenőrzési követelmények az Egyesült Királyság nemzeti joga szerint alkalmazandók az említett árukra, és ha az Egyesült Királyság hatékonyan végrehajtja az említett behozatali feltételeket és hatósági ellenőrzési követelményeket. |
| --- | --- |

(2)

Konkrétabban az (EU) 2023/1231 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 1. cikke (2) bekezdésének d), e) és g) pontjában említett állategészségügyi vagy növényegészségügyi szabályok hatálya alá tartozó állati vagy növényi eredetű árukból vagy összetett élelmiszer-készítményekből álló, a világ többi részéből származó kiskereskedelmi áruk (a továbbiakban: a világ többi részéből származó áruk) csak abban az esetben léptethetők be Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből, és hozhatók forgalomba Észak-Írországban az (EU) 2023/1231 rendelet 4. cikkével összhangban, ha az Egyesült Királyság írásbeli bizonyítékkal támasztja alá azt, hogy az 1069/2009/EK rendeletben (3), az (EU) 2016/429 rendeletben (4), az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) és az (EU) 2017/625 rendeletben, valamint az említett rendeletek alapján elfogadott bizottsági jogi aktusokban előírt behozatali feltételek és hatósági ellenőrzési követelmények az Egyesült Királyság nemzeti joga szerint alkalmazandók az említett árukra, és ha az Egyesült Királyság hatékonyan végrehajtja az említett behozatali feltételeket és hatósági ellenőrzési követelményeket.

| (3) | Az (EU) 2023/1231 rendelet 9. cikke (4) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy amennyiben a Bizottság megkapta az írásbeli bizonyítékokat, végrehajtási jogi aktust fogadhat el a világ többi részéből származó azon áruk felsorolása céljából, amelyek az Egyesült Királyság más részeiből kiskereskedelmi áruként beléptethetők Észak-Írországba, és Észak-Írországban forgalomba hozhatók. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2023/1231 rendelet 9. cikke (4) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy amennyiben a Bizottság megkapta az írásbeli bizonyítékokat, végrehajtási jogi aktust fogadhat el a világ többi részéből származó azon áruk felsorolása céljából, amelyek az Egyesült Királyság más részeiből kiskereskedelmi áruként beléptethetők Észak-Írországba, és Észak-Írországban forgalomba hozhatók.

| (4) | 2023. szeptember 4-én, 7-én és 12-én kelt levelében az Egyesült Királyság írásbeli bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az 1069/2009/EK, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2017/625 rendeletben előírt és az Új-Zélandról származó juhhúsra és juh élelmezési célra alkalmas vágási melléktermékére és belsőségére, valamint – a 142/2011/EU (6) bizottsági rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 12. sorszámánál felsorolt, engedélyezett harmadik országokból származó – a kedvtelésből tartott állatok eledelére és a műcsontra vonatkozó behozatali feltételek és hatósági ellenőrzési követelmények a nemzeti jogában alkalmazandók, és hogy az Egyesült Királyság hatékonyan végrehajtja a szóban forgó árucikkel kapcsolatban az említett behozatali feltételeket és hatósági ellenőrzési követelményeket. |
| --- | --- |

(4)

2023. szeptember 4-én, 7-én és 12-én kelt levelében az Egyesült Királyság írásbeli bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az 1069/2009/EK, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2017/625 rendeletben előírt és az Új-Zélandról származó juhhúsra és juh élelmezési célra alkalmas vágási melléktermékére és belsőségére, valamint – a 142/2011/EU (6) bizottsági rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 12. sorszámánál felsorolt, engedélyezett harmadik országokból származó – a kedvtelésből tartott állatok eledelére és a műcsontra vonatkozó behozatali feltételek és hatósági ellenőrzési követelmények a nemzeti jogában alkalmazandók, és hogy az Egyesült Királyság hatékonyan végrehajtja a szóban forgó árucikkel kapcsolatban az említett behozatali feltételeket és hatósági ellenőrzési követelményeket.

| (5) | Ezért helyénvaló jegyzékbe venni azokat a világ többi részéből származó, a 2658/87/EGK tanácsi rendelettel (7) létrehozott Kombinált Nómenklatúra szerinti kódokkal azonosított és a származási harmadik országgal együtt felsorolt árukat, amelyek az Egyesült Királyság más részeiből kiskereskedelmi áruként beléptethetők Észak-Írországba, és Észak-Írországban forgalomba hozhatók. |
| --- | --- |

(5)

Ezért helyénvaló jegyzékbe venni azokat a világ többi részéből származó, a 2658/87/EGK tanácsi rendelettel (7) létrehozott Kombinált Nómenklatúra szerinti kódokkal azonosított és a származási harmadik országgal együtt felsorolt árukat, amelyek az Egyesült Királyság más részeiből kiskereskedelmi áruként beléptethetők Észak-Írországba, és Észak-Írországban forgalomba hozhatók.

| (6) | A jogbiztonság és a szükségtelen kereskedelmi zavarok elkerülése érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(6)

A jogbiztonság és a szükségtelen kereskedelmi zavarok elkerülése érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie.

| (7) | A kiskereskedelmi áruknak az (EU) 2023/1231 rendelet IV. melléklete szerinti jelölésére vonatkozó kötelezettség 2023. október 1-jétől alkalmazandó. Ezért a következetesség és a jogbiztonság biztosítása, valamint a szükségtelen kereskedelmi zavarok elkerülése érdekében ezt a rendeletet 2023. október 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(7)

A kiskereskedelmi áruknak az (EU) 2023/1231 rendelet IV. melléklete szerinti jelölésére vonatkozó kötelezettség 2023. október 1-jétől alkalmazandó. Ezért a következetesség és a jogbiztonság biztosítása, valamint a szükségtelen kereskedelmi zavarok elkerülése érdekében ezt a rendeletet 2023. október 1-jétől kell alkalmazni.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

Ez a rendelet megállapítja az (EU) 2017/625 rendelet 1. cikke (2) bekezdésének d), e) és g) pontjában említett állategészségügyi vagy növényegészségügyi szabályok hatálya alá tartozó azon, állati vagy növényi eredetű árukból vagy összetett élelmiszer-készítményekből álló, a világ többi részéből származó áruknak és azok származási harmadik országainak a jegyzékét, amelyek az Egyesült Királyság más részeiből kiskereskedelmi áruként beléptethetők Észak-Írországba, és az (EU) 2023/1231 rendelet 4. cikkével összhangban Észak-Írországban forgalomba hozhatók (a továbbiakban: a világ többi részéből származó áruk).

2. cikk

A mellékletben felsorolt, a világ többi részéből származó áruk

A mellékletben felsorolt, a világ többi részéből származó áruk az Egyesült Királyság más részeiből kiskereskedelmi áruként beléptethetők Észak-Írországba, és Észak-Írországban forgalomba hozhatók.

3. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2023. október 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 165., 2023.6.29., 103. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/625 rendelete (2017. március 15.) az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) (HL L 95., 2017.4.7., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1069/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) (HL L 300., 2009.11.14., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/429 rendelete (2016. március 9.) a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről („állategészségügyi rendelet”) (HL L 84., 2016.3.31., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2031 rendelete (2016. október 26.) a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről, a 228/2013/EU, a 652/2014/EU és az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 69/464/EGK, a 74/647/EGK, a 93/85/EGK, a 98/57/EK, a 2000/29/EK, a 2006/91/EK és a 2007/33/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 317., 2016.11.23., 4. o.).

5

(6)  A Bizottság 142/2011/EU rendelete (2011. február 25.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állategészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 54., 2011.2.26., 1. o.).

6

(7)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

7

---

MELLÉKLET

A világ többi részéből származó azon áruk jegyzéke, amelyek az Egyesült Királyság más részeiből kiskereskedelmi áruként beléptethetők Észak-Írországba, és Észak-Írországban forgalomba hozhatók (a 2. cikkben említettek szerint)

| Sor | Áruk (*) | KN-kód (**) | Állategészségügyi bizonyítványminta/hatósági bizonyítvány/hatósági nyilatkozat (***) | Származási harmadik ország |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Árukategória |
| Állati eredetű áruk |
| 1. | Juhhús és juh élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva | 0204 10 00
  0204 21 00
  0204 22 10
  0204 22 30
  0204 22 50
  0204 22 90
  0204 23 00
  0204 42 10
  0204 42 30
  0204 42 50
  0204 42 90
  0204 43 10
  0204 43 90 | | Új-Zéland |
| 2. | Kedvtelésből tartott állatok eledele és műcsont | 0401
  0402
  0403
  0404
  0408
  0504
  0505
  0506
  0508
  0511
  1501
  1502
  1503
  1504
  2301
  2309
  2835 25
  2835 26
  3501
  3502
  3503
  3504
  4101
  4205 | — | A 142/2011/EU bizottsági rendelet XV. mellékletének 3(A) fejezetében meghatározott egészségügyi bizonyítvány (1) |

Sor

Áruk (*)

KN-kód (**)

Állategészségügyi bizonyítványminta/hatósági bizonyítvány/hatósági nyilatkozat (***)

Származási harmadik ország

Árukategória

Állati eredetű áruk

1.

Juhhús és juh élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva

0204 10 00

0204 21 00

0204 22 10

0204 22 30

0204 22 50

0204 22 90

0204 23 00

0204 42 10

0204 42 30

0204 42 50

0204 42 90

0204 43 10

0204 43 90

Új-Zéland

2.

Kedvtelésből tartott állatok eledele és műcsont

0401

0402

0403

0404

0408

0504

0505

0506

0508

0511

1501

1502

1503

1504

2301

2309

2835 25

2835 26

3501

3502

3503

3504

4101

4205

—

A 142/2011/EU bizottsági rendelet XV. mellékletének 3(A) fejezetében meghatározott egészségügyi bizonyítvány (1)

| — | A 142/2011/EU rendelet XV. mellékletének 3(B) fejezetében meghatározott egészségügyi bizonyítvány |
| --- | --- |

—

A 142/2011/EU rendelet XV. mellékletének 3(B) fejezetében meghatározott egészségügyi bizonyítvány

| — | A 142/2011/EU rendelet XV. mellékletének 3(C) fejezetében meghatározott egészségügyi bizonyítvány |
| --- | --- |

—

A 142/2011/EU rendelet XV. mellékletének 3(C) fejezetében meghatározott egészségügyi bizonyítvány

| — | A 142/2011/EU rendelet XV. mellékletének 3(D) fejezetében meghatározott egészségügyi bizonyítvány |
| --- | --- |

—

A 142/2011/EU rendelet XV. mellékletének 3(D) fejezetében meghatározott egészségügyi bizonyítvány

A 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 12. sorszámánál felsorolt engedélyezett harmadik országok

Megjegyzések

| (*) | Az e melléklet táblázatában felsorolt áruk megnevezése megfelel a 2658/87/EGK tanácsi rendelettel létrehozott és a 87/369/EGK tanácsi határozattal jóváhagyott Kombinált Nómenklatúra (KN) árumegnevezés oszlopában meghatározottaknak. A KN az 1983. június 14-én Brüsszelben megkötött nemzetközi Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszeren alapul.
  A KN értelmezésére vonatkozóan a 2658/87/EGK rendeletben megállapított szabályok sérelme nélkül, az e melléklet táblázatában szereplő árumegnevezések megfogalmazása csupán tájékoztató jellegűnek tekintendő, mivel az e melléklet táblázatában szereplő jegyzékben felsorolt árukat a KN-kódok határozzák meg. |
| --- | --- |

(*)

A KN értelmezésére vonatkozóan a 2658/87/EGK rendeletben megállapított szabályok sérelme nélkül, az e melléklet táblázatában szereplő árumegnevezések megfogalmazása csupán tájékoztató jellegűnek tekintendő, mivel az e melléklet táblázatában szereplő jegyzékben felsorolt árukat a KN-kódok határozzák meg.

| (**) | Ez az oszlop jelöli meg a KN-kódot. |
| --- | --- |

(**)

| (***) | Ez az oszlop tünteti fel, hogy az uniós jogszabályoknak megfelelően a világ többi részéből származó áruk szállítmányát melyik állategészségügyi bizonyítvány/hatósági bizonyítvány/hatósági nyilatkozat mintájának kell kísérnie. |
| --- | --- |

(***)

---

(1)  A Bizottság 142/2011/EU rendelete (2011. február 25.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állategészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 54., 2011.2.26., 1. o.).

(2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

(3)  A Tanács 87/369/EGK határozata (1987. április 7.) az összehangolt áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény és az azt módosító jegyzőkönyv megkötéséről (HL L 198., 1987.7.20., 1. o.).

---

| 2023.9.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 238/108 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 238/108

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/2060 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. szeptember 26.)

az (EU) 2023/1231 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből kiskereskedelmi áruként beléptethető és Észak-Írországban forgalomba hozható halászati termékeket kifogó halászhajók lobogó szerinti államainak jegyzékbe vétele tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a kiskereskedelmi áruk, az ültetésre szánt növények, a vetőburgonya, a mezőgazdasági vagy erdészeti célból üzemeltetett gépek és bizonyos járművek egyes szállítmányainak az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba történő beléptetésére, valamint egyes kedvtelésből tartott állatok Észak-Írországba történő, nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó különös szabályokról szóló, 2023. június 14-i (EU) 2023/1231 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2023/1231 rendelet különös szabályokat állapít meg többek között a végső fogyasztók számára Észak-Írországban forgalomba hozandó egyes kiskereskedelmi áruk szállítmányainak az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba történő beléptetésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2023/1231 rendelet különös szabályokat állapít meg többek között a végső fogyasztók számára Észak-Írországban forgalomba hozandó egyes kiskereskedelmi áruk szállítmányainak az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba történő beléptetésére vonatkozóan.

| (2) | Az (EU) 2023/1231 rendelet 9. cikke különös szabályokat állapít meg a világ többi részéből származó kiskereskedelmi áruk szállítmányaira vonatkozóan. Az említett rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy az Egyesült Királyságtól eltérő harmadik ország (a továbbiakban: lobogó szerinti állam) lobogója alatt közlekedő halászhajó által kifogott és az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeibe behozott halászati termékek kiskereskedelmi áruként csak abban az esetben léptethetők be Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből, és hozhatók forgalomba Észak-Írországban az említett rendelet 4. cikkével összhangban, ha az érintett halászhajó lobogója szerinti állam szerepel a szóban forgó rendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktusban meghatározott jegyzéken. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2023/1231 rendelet 9. cikke különös szabályokat állapít meg a világ többi részéből származó kiskereskedelmi áruk szállítmányaira vonatkozóan. Az említett rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy az Egyesült Királyságtól eltérő harmadik ország (a továbbiakban: lobogó szerinti állam) lobogója alatt közlekedő halászhajó által kifogott és az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeibe behozott halászati termékek kiskereskedelmi áruként csak abban az esetben léptethetők be Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből, és hozhatók forgalomba Észak-Írországban az említett rendelet 4. cikkével összhangban, ha az érintett halászhajó lobogója szerinti állam szerepel a szóban forgó rendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktusban meghatározott jegyzéken.

| (3) | Emellett az (EU) 2023/1231 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a lobogó szerinti állam hajója által kifogott és az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeibe behozott halászati termékek kiskereskedelmi áruként csak abban az esetben léptethetők be Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből, és hozhatók forgalomba Észak-Írországban az említett rendelet 4. cikkével összhangban, ha az Egyesült Királyság írásbeli bizonyítékkal támasztja alá, hogy a behozatali feltételek, valamint a hatósági ellenőrzési és felülvizsgálati követelmények nemzeti jogában alkalmazandók, ezáltal biztosítva, hogy az 1005/2008/EK tanácsi rendelet (2) 2. cikkében és az ugyanazon rendelet alapján elfogadott uniós jogi aktusokban meghatározott jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatból származó halászati termékeket ne importálják az Egyesült Királyságba, továbbá hogy az Egyesült Királyság hatékonyan végrehajtja az említett behozatali feltételeket, valamint hatósági ellenőrzési és felülvizsgálati követelményeket (a továbbiakban: írásbeli bizonyíték). |
| --- | --- |

(3)

Emellett az (EU) 2023/1231 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a lobogó szerinti állam hajója által kifogott és az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeibe behozott halászati termékek kiskereskedelmi áruként csak abban az esetben léptethetők be Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből, és hozhatók forgalomba Észak-Írországban az említett rendelet 4. cikkével összhangban, ha az Egyesült Királyság írásbeli bizonyítékkal támasztja alá, hogy a behozatali feltételek, valamint a hatósági ellenőrzési és felülvizsgálati követelmények nemzeti jogában alkalmazandók, ezáltal biztosítva, hogy az 1005/2008/EK tanácsi rendelet (2) 2. cikkében és az ugyanazon rendelet alapján elfogadott uniós jogi aktusokban meghatározott jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatból származó halászati termékeket ne importálják az Egyesült Királyságba, továbbá hogy az Egyesült Királyság hatékonyan végrehajtja az említett behozatali feltételeket, valamint hatósági ellenőrzési és felülvizsgálati követelményeket (a továbbiakban: írásbeli bizonyíték).

| (4) | Az 1005/2008/EK rendelet uniós rendszert hoz létre a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására, 12. cikkének (1) bekezdése pedig megtiltja a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatból származó halászati termékek Unióba történő behozatalát. Ezenkívül az említett rendelet 20. cikke szabályokat állapít meg a lobogó szerinti államok által hitelesített fogási tanúsítványok elfogadása céljából a lobogó szerinti harmadik országok által a Bizottságnak küldött értesítésre vonatkozóan, többek között annak biztosítása érdekében, hogy a harmadik országokból az Unióba beléptetett halászati termékek szállítmányai megfeleljenek az említett tilalomnak. |
| --- | --- |

(4)

Az 1005/2008/EK rendelet uniós rendszert hoz létre a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására, 12. cikkének (1) bekezdése pedig megtiltja a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatból származó halászati termékek Unióba történő behozatalát. Ezenkívül az említett rendelet 20. cikke szabályokat állapít meg a lobogó szerinti államok által hitelesített fogási tanúsítványok elfogadása céljából a lobogó szerinti harmadik országok által a Bizottságnak küldött értesítésre vonatkozóan, többek között annak biztosítása érdekében, hogy a harmadik országokból az Unióba beléptetett halászati termékek szállítmányai megfeleljenek az említett tilalomnak.

| (5) | A 2014/170/EU tanácsi végrehajtási határozat (3) az 1005/2008/EK rendelet alapján összeállítja a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok listáját. |
| --- | --- |

(5)

A 2014/170/EU tanácsi végrehajtási határozat (3) az 1005/2008/EK rendelet alapján összeállítja a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok listáját.

| (6) | Az (EU) 2023/1231 rendelet 9. cikke (4) bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy amennyiben a Bizottság megkapta az írásbeli bizonyítékokat, végrehajtási jogi aktust fogadhat el az Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből kiskereskedelmi áruként beléptethető és Észak-Írországban forgalomba hozható halászati termékeket kifogó halászhajók lobogó szerinti államainak jegyzékéről. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2023/1231 rendelet 9. cikke (4) bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy amennyiben a Bizottság megkapta az írásbeli bizonyítékokat, végrehajtási jogi aktust fogadhat el az Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből kiskereskedelmi áruként beléptethető és Észak-Írországban forgalomba hozható halászati termékeket kifogó halászhajók lobogó szerinti államainak jegyzékéről.

| (7) | 2023. szeptember 4-én kelt levelében az Egyesült Királyság írásbeli bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a behozatali feltételek, valamint a hatósági ellenőrzési és felülvizsgálati követelmények nemzeti jogában alkalmazandók, továbbá hogy az Egyesült Királyság hatékonyan végrehajtja az említett behozatali feltételeket, valamint hatósági ellenőrzési és felülvizsgálati követelményeket. |
| --- | --- |

(7)

2023. szeptember 4-én kelt levelében az Egyesült Királyság írásbeli bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a behozatali feltételek, valamint a hatósági ellenőrzési és felülvizsgálati követelmények nemzeti jogában alkalmazandók, továbbá hogy az Egyesült Királyság hatékonyan végrehajtja az említett behozatali feltételeket, valamint hatósági ellenőrzési és felülvizsgálati követelményeket.

| (8) | Mivel az Egyesült Királyság benyújtotta az (EU) 2023/1231 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontjában előírt szükséges írásbeli bizonyítékokat, helyénvaló megállapítani az Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből kiskereskedelmi áruként beléptethető és Észak-Írországban – azt követően, hogy az Egyesült Királyság más részeire behozták – forgalomba hozható halászati termékeket kifogó halászhajók lobogó szerinti államainak jegyzékét. A jegyzéknek figyelembe kell vennie az 1005/2008/EK rendelet 20. cikkében meghatározott értesítési követelményt, valamint a nem együttműködő harmadik országoknak a 2014/170/EU végrehajtási határozattal létrehozott listáját. |
| --- | --- |

(8)

Mivel az Egyesült Királyság benyújtotta az (EU) 2023/1231 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontjában előírt szükséges írásbeli bizonyítékokat, helyénvaló megállapítani az Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből kiskereskedelmi áruként beléptethető és Észak-Írországban – azt követően, hogy az Egyesült Királyság más részeire behozták – forgalomba hozható halászati termékeket kifogó halászhajók lobogó szerinti államainak jegyzékét. A jegyzéknek figyelembe kell vennie az 1005/2008/EK rendelet 20. cikkében meghatározott értesítési követelményt, valamint a nem együttműködő harmadik országoknak a 2014/170/EU végrehajtási határozattal létrehozott listáját.

| (9) | A jogbiztonság és a szükségtelen kereskedelmi zavarok elkerülése érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(9)

A jogbiztonság és a szükségtelen kereskedelmi zavarok elkerülése érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie.

| (10) | A kiskereskedelmi áruknak az (EU) 2023/1231 rendelet IV. melléklete szerinti jelölésére vonatkozó kötelezettség 2023. október 1-jétől alkalmazandó. Ezért a következetesség és a jogbiztonság biztosítása, valamint a szükségtelen kereskedelmi zavarok elkerülése érdekében ezt a rendeletet 2023. október 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(10)

A kiskereskedelmi áruknak az (EU) 2023/1231 rendelet IV. melléklete szerinti jelölésére vonatkozó kötelezettség 2023. október 1-jétől alkalmazandó. Ezért a következetesség és a jogbiztonság biztosítása, valamint a szükségtelen kereskedelmi zavarok elkerülése érdekében ezt a rendeletet 2023. október 1-jétől kell alkalmazni.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

Ez a rendelet megállapítja az Egyesült Királyságtól eltérő azon harmadik országok jegyzékét, amelyek az Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből kiskereskedelmi áruként beléptethető és Észak-Írországban az (EU) 2023/1231 rendelet 4. cikkével összhangban – azt követően, hogy az Egyesült Királyság más részeire behozták – forgalomba hozható halászati termékeket kifogó halászhajók lobogó szerinti államai (a továbbiakban: a lobogó szerinti államok jegyzéke).

2. cikk

A lobogó szerinti államok jegyzéke

A lobogó szerinti államok jegyzékét a melléklet tartalmazza.

3. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2023. október 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 165., 2023.6.29., 103. o.

1

(2)  A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 2014/170/EU végrehajtási határozata (2014. március 24.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK rendelet értelmében a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok listájának összeállításáról (HL L 91., 2014.3.27., 43. o.).

3

---

MELLÉKLET

| ALBÁNIA |
| --- |
| ALGÉRIA |
| AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK |
| ANGOLA |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA |
| ARGENTÍNA |
| AUSZTRÁLIA |
| BAHAMA-SZIGETEK |
| BANGLADES |
| BELIZE |
| BENIN |
| BRAZÍLIA |
| CHILE |
| COSTA RICA |
| CURAÇAO |
| DÉL-AFRIKA |
| DÉL-KOREA |
| ECUADOR |
| EGYESÜLT ARAB EMÍRSÉGEK |
| EGYIPTOM |
| EL SALVADOR |
| ELEFÁNTCSONTPART |
| ERITREA |
| FALKLAND-SZIGETEK |
| FERÖER SZIGETEK |
| FIDZSI |
| FRANCIA DÉLI ÉS ANTARKTISZI TERÜLETEK |
| FRANCIA POLINÉZIA |
| FÜLÖP-SZIGETEK |
| GABON |
| GAMBIA |
| GHÁNA |
| GRENADA |
| GRÖNLAND |
| GUATEMALA |
| GUINEA |
| GUYANA |
| INDIA |
| INDONÉZIA |
| IZLAND |
| JAMAICA |
| JAPÁN |
| JEMEN |
| KANADA |
| KENYA |
| KÍNA |
| KIRIBATI |
| KOLUMBIA |
| KUBA |
| MADAGASZKÁR |
| MALAJZIA |
| MALDÍV-SZIGETEK |
| MAROKKÓ |
| MAURITÁNIA |
| MAURITIUS |
| MEXIKÓ |
| MIANMAR/BURMA |
| MONTENEGRÓ |
| MOZAMBIK |
| NAMÍBIA |
| NICARAGUA |
| NIGÉRIA |
| NORVÉGIA |
| OMÁN |
| OROSZORSZÁG |
| PAKISZTÁN |
| PANAMA |
| PÁPUA ÚJ-GUINEA |
| PERU |
| SAINT-PIERRE ÉS MIQUELON |
| SALAMON-SZIGETEK |
| SEYCHELLE-SZIGETEK |
| SRÍ LANKA |
| SURINAME |
| SZENEGÁL |
| SZENT ILONA |
| TAJVAN |
| TANZÁNIA |
| THAIFÖLD |
| TÖRÖKORSZÁG |
| TRISTAN DA CUNHA |
| TUNÉZIA |
| ÚJ-KALEDÓNIA |
| ÚJ-ZÉLAND |
| UKRAJNA |
| URUGUAY |
| VENEZUELA |
| VIETNÁM |
| WALLIS ÉS FUTUNA |
| ZÖLD-FOKI-SZIGETEK |

ALBÁNIA

ALGÉRIA

AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK

ANGOLA

ANTIGUA ÉS BARBUDA

ARGENTÍNA

AUSZTRÁLIA

BAHAMA-SZIGETEK

BANGLADES

BELIZE

BENIN

BRAZÍLIA

CHILE

COSTA RICA

CURAÇAO

DÉL-AFRIKA

DÉL-KOREA

ECUADOR

EGYESÜLT ARAB EMÍRSÉGEK

EGYIPTOM

EL SALVADOR

ELEFÁNTCSONTPART

ERITREA

FALKLAND-SZIGETEK

FERÖER SZIGETEK

FIDZSI

FRANCIA DÉLI ÉS ANTARKTISZI TERÜLETEK

FRANCIA POLINÉZIA

FÜLÖP-SZIGETEK

GABON

GAMBIA

GHÁNA

GRENADA

GRÖNLAND

GUATEMALA

GUINEA

GUYANA

INDIA

INDONÉZIA

IZLAND

JAMAICA

JAPÁN

JEMEN

KANADA

KENYA

KÍNA

KIRIBATI

KOLUMBIA

KUBA

MADAGASZKÁR

MALAJZIA

MALDÍV-SZIGETEK

MAROKKÓ

MAURITÁNIA

MAURITIUS

MEXIKÓ

MIANMAR/BURMA

MONTENEGRÓ

MOZAMBIK

NAMÍBIA

NICARAGUA

NIGÉRIA

NORVÉGIA

OMÁN

OROSZORSZÁG

PAKISZTÁN

PANAMA

PÁPUA ÚJ-GUINEA

PERU

SAINT-PIERRE ÉS MIQUELON

SALAMON-SZIGETEK

SEYCHELLE-SZIGETEK

SRÍ LANKA

SURINAME

SZENEGÁL

SZENT ILONA

TAJVAN

TANZÁNIA

THAIFÖLD

TÖRÖKORSZÁG

TRISTAN DA CUNHA

TUNÉZIA

ÚJ-KALEDÓNIA

ÚJ-ZÉLAND

UKRAJNA

URUGUAY

VENEZUELA

VIETNÁM

WALLIS ÉS FUTUNA

ZÖLD-FOKI-SZIGETEK

---

HATÁROZATOK

| 2023.9.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 238/114 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 238/114

---

AZ EURÓPAI TANÁCS (EU) 2023/2061 HATÁROZATA

(2023. szeptember 22.)

az Európai Parlament összetételének megállapításáról

AZ EURÓPAI TANÁCS,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 14. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament javaslatára (1),

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (2),

mivel:

| (1) | Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 14. cikke (2) bekezdésének első albekezdése meghatározza az Európai Parlament összetételének feltételeit, miszerint az Unió polgárait képviselők száma – az elnököt nem számítva – nem haladhatja meg a hétszázötvenet, e képviselet arányosan csökkenő módon valósul meg, a tagállamonkénti alsó küszöbérték legalább hat tag, és egyetlen tagállamnak sem lehet több, mint kilencvenhat képviselői helye. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 14. cikke (2) bekezdésének első albekezdése meghatározza az Európai Parlament összetételének feltételeit, miszerint az Unió polgárait képviselők száma – az elnököt nem számítva – nem haladhatja meg a hétszázötvenet, e képviselet arányosan csökkenő módon valósul meg, a tagállamonkénti alsó küszöbérték legalább hat tag, és egyetlen tagállamnak sem lehet több, mint kilencvenhat képviselői helye.

| (2) | Az EUSZ 10. cikke többek között úgy rendelkezik, hogy az Unió működése a képviseleti demokrácián alapul, amelyben a polgárok közvetlen képviselete az Unió szintjén az Európai Parlamentben valósul meg, a tagállamok képviseletét pedig a kormányuk látja el a Tanácsban, amelyek maguk vagy nemzeti parlamentjüknek, vagy a polgáraiknak tartoznak demokratikus felelősséggel. |
| --- | --- |

(2)

Az EUSZ 10. cikke többek között úgy rendelkezik, hogy az Unió működése a képviseleti demokrácián alapul, amelyben a polgárok közvetlen képviselete az Unió szintjén az Európai Parlamentben valósul meg, a tagállamok képviseletét pedig a kormányuk látja el a Tanácsban, amelyek maguk vagy nemzeti parlamentjüknek, vagy a polgáraiknak tartoznak demokratikus felelősséggel.

| (3) | Ezért az EUSZ 14. cikkének (2) bekezdése a Szerződésekben meghatározott szélesebb intézményi rendelkezések összefüggésében alkalmazandó, amely magába foglalja a Tanácsban folyó döntéshozatallal kapcsolatos rendelkezéseket is. |
| --- | --- |

(3)

Ezért az EUSZ 14. cikkének (2) bekezdése a Szerződésekben meghatározott szélesebb intézményi rendelkezések összefüggésében alkalmazandó, amely magába foglalja a Tanácsban folyó döntéshozatallal kapcsolatos rendelkezéseket is.

| (4) | 2026 végéig – és az összetételére vonatkozó javaslat benyújtását megelőzően – az Európai Parlamentnek egy, a csökkenő arányosság elvét alkalmazó objektív, méltányos, tartós és átlátható módszert kell javasolnia a képviselői helyek elosztására vonatkozóan, az intézmények Szerződések szerinti előjogainak sérelme nélkül. A lehetséges jövőbeli fejlemények hatását szem előtt tartva, egy ilyen módszernek az európai parlamenti képviselői helyek fenntartható legnagyobb számát kell szavatolnia. |
| --- | --- |

(4)

2026 végéig – és az összetételére vonatkozó javaslat benyújtását megelőzően – az Európai Parlamentnek egy, a csökkenő arányosság elvét alkalmazó objektív, méltányos, tartós és átlátható módszert kell javasolnia a képviselői helyek elosztására vonatkozóan, az intézmények Szerződések szerinti előjogainak sérelme nélkül. A lehetséges jövőbeli fejlemények hatását szem előtt tartva, egy ilyen módszernek az európai parlamenti képviselői helyek fenntartható legnagyobb számát kell szavatolnia.

| (5) | A költségvetési hatóságnak és a Bizottságnak – az éves költségvetési eljárás szerinti előjogaik gyakorlása során – biztosítaniuk kell, hogy a helyek számának e határozatban előirányzott növelése költségvetési szempontból semleges legyen az Unió általános költségvetésének 1. szakaszán belül, |
| --- | --- |

(5)

A költségvetési hatóságnak és a Bizottságnak – az éves költségvetési eljárás szerinti előjogaik gyakorlása során – biztosítaniuk kell, hogy a helyek számának e határozatban előirányzott növelése költségvetési szempontból semleges legyen az Unió általános költségvetésének 1. szakaszán belül,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EUSZ 14. cikke (2) bekezdésének alkalmazása során a következő elvek szerint kell eljárni:

| — | az európai parlamenti képviselői helyek száma – az elnököt nem számítva – nem haladhatja meg a 750-et, |
| --- | --- |

—

az európai parlamenti képviselői helyek száma – az elnököt nem számítva – nem haladhatja meg a 750-et,

| — | a képviselői helyek tagállamok közötti elosztása arányosan csökkenő módon valósul meg, a tagállamonkénti alsó küszöbérték legalább hat tag, a felső küszöbérték pedig legfeljebb kilencvenhat tag, miközben az elosztás a lehető legpontosabban tükrözi a tagállamok népességének nagyságát, |
| --- | --- |

—

a képviselői helyek tagállamok közötti elosztása arányosan csökkenő módon valósul meg, a tagállamonkénti alsó küszöbérték legalább hat tag, a felső küszöbérték pedig legfeljebb kilencvenhat tag, miközben az elosztás a lehető legpontosabban tükrözi a tagállamok népességének nagyságát,

| — | a csökkenő arányosság meghatározása a következő: az egyes tagállamok népessége és képviselői helyeinek száma közötti arány a legközelebbi egész számra történő felfelé vagy lefelé kerekítés előtt az adott tagállam népessége tekintetében annak függvényében változik, hogy egy népesebb tagállam európai parlamenti képviselője több polgárt képvisel, mint egy kevésbé népes tagállam képviselője, és fordítva, minél népesebb egy tagállam, annál nagyobb a jogosultsága az európai parlamenti képviselői helyek nagy számára, |
| --- | --- |

—

a csökkenő arányosság meghatározása a következő: az egyes tagállamok népessége és képviselői helyeinek száma közötti arány a legközelebbi egész számra történő felfelé vagy lefelé kerekítés előtt az adott tagállam népessége tekintetében annak függvényében változik, hogy egy népesebb tagállam európai parlamenti képviselője több polgárt képvisel, mint egy kevésbé népes tagállam képviselője, és fordítva, minél népesebb egy tagállam, annál nagyobb a jogosultsága az európai parlamenti képviselői helyek nagy számára,

| — | az európai parlamenti helyek számszerű elosztásakor figyelembe kell venni a tagállamokban bekövetkezett demográfiai változásokat. |
| --- | --- |

—

az európai parlamenti helyek számszerű elosztásakor figyelembe kell venni a tagállamokban bekövetkezett demográfiai változásokat.

2. cikk

A tagállamok teljes népességét a Bizottság (az Eurostat) számítja ki a tagállamok által szolgáltatott adatok alapján, az 1260/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) meghatározott módszernek megfelelően.

3. cikk

Az egyes tagállamokban megválasztott európai parlamenti képviselők száma a 2024–2029-es parlamenti ciklusban a következő:

| Belgium | 22 |
| --- | --- |
| Bulgária | 17 |
| Csehország | 21 |
| Dánia | 15 |
| Németország | 96 |
| Észtország | 7 |
| Írország | 14 |
| Görögország | 21 |
| Spanyolország | 61 |
| Franciaország | 81 |
| Horvátország | 12 |
| Olaszország | 76 |
| Ciprus | 6 |
| Lettország | 9 |
| Litvánia | 11 |
| Luxemburg | 6 |
| Magyarország | 21 |
| Málta | 6 |
| Hollandia | 31 |
| Ausztria | 20 |
| Lengyelország | 53 |
| Portugália | 21 |
| Románia | 33 |
| Szlovénia | 9 |
| Szlovákia | 15 |
| Finnország | 15 |
| Svédország | 21 |

Belgium

22

Bulgária

17

Csehország

21

Dánia

15

Németország

96

Észtország

7

Írország

14

Görögország

21

Spanyolország

61

Franciaország

81

Horvátország

12

Olaszország

76

Ciprus

6

Lettország

9

Litvánia

11

Luxemburg

6

Magyarország

21

Málta

6

Hollandia

31

Ausztria

20

Lengyelország

53

Portugália

21

Románia

33

Szlovénia

9

Szlovákia

15

Finnország

15

Svédország

21

4. cikk

Az Európai Parlamentnek a 2029–2034-es parlamenti ciklus kezdete előtt megfelelő időben – és lehetőség szerint 2027 végéig –, az EUSZ 14. cikkének (2) bekezdésével összhangban az európai parlamenti képviselői helyek új számszerű elosztására vonatkozó javaslatot kell benyújtania az Európai Tanácsnak.

5. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. MICHEL

---

(1)  A 2023. június 15-én elfogadott javaslat (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A 2023. szeptember 13-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1260/2013/EU rendelete (2013. november 20.) az európai demográfiai statisztikákról (HL L 330., 2013.12.10., 39. o.).

3

---

| 2023.9.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 238/117 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 238/117

---

A TANÁCS (KKBP) 2023/2062 HATÁROZATA

(2023. szeptember 25.)

a benini fegyveres erők támogatása céljából az Európai Békekeret keretében megvalósuló támogatási intézkedésről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére és 41. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A (KKBP) 2021/509 tanácsi határozat (1) létrehozza az Európai Békekeretet (a továbbiakban: a Békekeret) a Szerződés 21. cikke (2) bekezdésének c) pontja értelmében a béke megőrzésére, a konfliktusok kialakulásának megelőzésére és a nemzetközi biztonság erősítésére irányuló, a közös kül- és biztonságpolitika keretébe tartozó uniós fellépések tagállamok általi finanszírozása céljából. Különösen – a (KKBP) 2021/509 határozat 1. cikkének (2) bekezdése értelmében – a Békekeretet támogatási intézkedések, így például harmadik államok, valamint regionális és nemzetközi szervezetek katonai és védelmi vonatkozású kapacitásainak megerősítésére irányuló fellépések finanszírozására kell használni. |
| --- | --- |

(1)

A (KKBP) 2021/509 tanácsi határozat (1) létrehozza az Európai Békekeretet (a továbbiakban: a Békekeret) a Szerződés 21. cikke (2) bekezdésének c) pontja értelmében a béke megőrzésére, a konfliktusok kialakulásának megelőzésére és a nemzetközi biztonság erősítésére irányuló, a közös kül- és biztonságpolitika keretébe tartozó uniós fellépések tagállamok általi finanszírozása céljából. Különösen – a (KKBP) 2021/509 határozat 1. cikkének (2) bekezdése értelmében – a Békekeretet támogatási intézkedések, így például harmadik államok, valamint regionális és nemzetközi szervezetek katonai és védelmi vonatkozású kapacitásainak megerősítésére irányuló fellépések finanszírozására kell használni.

| (2) | A Guineai-öböl part menti országainak, nevezetesen Ghána, Elefántcsontpart, Benin és Togo, északi régióiban – a Száhel-övezet középső részét sújtó válsággal összefüggésben – romló biztonsági feltételek tapasztalhatók. |
| --- | --- |

(2)

A Guineai-öböl part menti országainak, nevezetesen Ghána, Elefántcsontpart, Benin és Togo, északi régióiban – a Száhel-övezet középső részét sújtó válsággal összefüggésben – romló biztonsági feltételek tapasztalhatók.

| (3) | A régióban tapasztalható romló biztonsági környezet tükrében Benin stabilizációs törekvései lehetővé tételének és támogatásának érdekében fontos Benin védelmi és biztonsági erőinek a megerősítése. Ezzel összefüggésben, és teljes mértékben tudatában annak, hogy a helyzet integrált reagálást igényel, az Unió számára kulcsfontosságú prioritást jelent a hosszú távú béke és biztonság biztosítása Beninben. |
| --- | --- |

(3)

A régióban tapasztalható romló biztonsági környezet tükrében Benin stabilizációs törekvései lehetővé tételének és támogatásának érdekében fontos Benin védelmi és biztonsági erőinek a megerősítése. Ezzel összefüggésben, és teljes mértékben tudatában annak, hogy a helyzet integrált reagálást igényel, az Unió számára kulcsfontosságú prioritást jelent a hosszú távú béke és biztonság biztosítása Beninben.

| (4) | 2023. július 3-án az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője arra irányuló kérelmet kapott Benintől, hogy az Unió nyújtson segítséget a benini fegyveres erőknek. A kért segítség kulcsfontosságú felszerelések beszerzéséhez kapcsolódik az „Őrtorony” (Mirador) művelet keretében Benin északi részére telepített benini katonai egységek arra irányuló műveleti képességeinek megerősítése érdekében, hogy fel tudják venni a küzdelmet nem állami fegyveres csoportokkal, továbbá hogy ellensúlyozni és csökkenteni tudják az említett csoportok azon lehetőségeit, hogy terrortámadásokat tudjanak elkövetni. |
| --- | --- |

(4)

2023. július 3-án az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője arra irányuló kérelmet kapott Benintől, hogy az Unió nyújtson segítséget a benini fegyveres erőknek. A kért segítség kulcsfontosságú felszerelések beszerzéséhez kapcsolódik az „Őrtorony” (Mirador) művelet keretében Benin északi részére telepített benini katonai egységek arra irányuló műveleti képességeinek megerősítése érdekében, hogy fel tudják venni a küzdelmet nem állami fegyveres csoportokkal, továbbá hogy ellensúlyozni és csökkenteni tudják az említett csoportok azon lehetőségeit, hogy terrortámadásokat tudjanak elkövetni.

| (5) | A támogatási intézkedéseket a (KKBP) 2021/509 határozatban rögzített elvek és követelmények – különösen a 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontnak (2) való megfelelés – figyelembevételével, valamint az Európai Békekeret keretében finanszírozott bevételek és kiadások végrehajtására vonatkozó szabályokkal összhangban kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(5)

A támogatási intézkedéseket a (KKBP) 2021/509 határozatban rögzített elvek és követelmények – különösen a 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontnak (2) való megfelelés – figyelembevételével, valamint az Európai Békekeret keretében finanszírozott bevételek és kiadások végrehajtására vonatkozó szabályokkal összhangban kell végrehajtani.

| (6) | A Tanács megerősíti azon határozott szándékát, hogy – az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányának, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának és a nemzetközi jognak, különösen az emberi jogok nemzetközi jogának és a nemzetközi humanitárius jognak megfelelően – megvédje, előmozdítsa és érvényre juttassa az emberi jogokat, az alapvető szabadságokat és a demokratikus elveket, valamint megerősítse a jogállamiságot és a jó kormányzást, |
| --- | --- |

(6)

A Tanács megerősíti azon határozott szándékát, hogy – az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányának, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának és a nemzetközi jognak, különösen az emberi jogok nemzetközi jogának és a nemzetközi humanitárius jognak megfelelően – megvédje, előmozdítsa és érvényre juttassa az emberi jogokat, az alapvető szabadságokat és a demokratikus elveket, valamint megerősítse a jogállamiságot és a jó kormányzást,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Létrehozás, célkitűzések, hatály és időtartam

(1)   A Tanács létrehozza az Európai Békekeret keretében finanszírozandó támogatási intézkedést (a továbbiakban: a támogatási intézkedés), amelynek kedvezményezettje Benin (a továbbiakban: a kedvezményezett).

(2)   A támogatási intézkedés célja a benini fegyveres erők azon képességeinek javítása, hogy meg tudják védeni Benin területi integritását és szuverenitását, valamint az ország polgári lakosságát a belső és külső agresszióval szemben, továbbá hogy hozzá tudjanak járulni a régió békéjéhez és stabilitásához.

(3)   A (2) bekezdésben meghatározott célkitűzés elérése érdekében a támogatási intézkedés keretében a következő típusú, nem halálos erő célba juttatására tervezett felszereléseket kell finanszírozni:

| a) | egy hírszerzési, megfigyelési és felderítési légi jármű; |
| --- | --- |

a)

egy hírszerzési, megfigyelési és felderítési légi jármű;

| b) | hírszerzési, megfigyelési és felderítési, pilóta nélküli légijármű-rendszerek. |
| --- | --- |

b)

hírszerzési, megfigyelési és felderítési, pilóta nélküli légijármű-rendszerek.

(4)   A támogatási intézkedés időtartama e határozat elfogadásától számított 30 hónap.

2. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   A támogatási intézkedéssel járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg 11 750 000 EUR.

(2)   Valamennyi kiadást a (KKBP) 2021/509 határozattal, valamint a Békekeret keretében finanszírozott bevételek és kiadások végrehajtására vonatkozó szabályokkal összhangban kell kezelni.

(3)   A támogatási intézkedés végrehajtásához kapcsolódó kiadások e határozat elfogadásának dátumától számolhatók el.

3. cikk

A kedvezményezettel kötött megállapodások

(1)   Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) megköti a szükséges megállapodásokat a kedvezményezettel, hogy biztosítsa a kedvezményezett megfelelését az e határozat által a támogatási intézkedés keretében történő támogatásnyújtás feltételeként megállapított követelményeknek és feltételeknek.

(2)   Az (1) bekezdésben említett megállapodásoknak rendelkezéseket kell tartalmazniuk, amelyek kötelezik a kedvezményezettet a következők biztosítására:

| a) | a benini fegyveres erők által az „Őrtorony” művelet keretében telepített és a támogatási intézkedés révén támogatott egységeinek megfelelése a vonatkozó nemzetközi jognak, különösen az emberi jogok nemzetközi jogának és a nemzetközi humanitárius jognak; |
| --- | --- |

a)

a benini fegyveres erők által az „Őrtorony” művelet keretében telepített és a támogatási intézkedés révén támogatott egységeinek megfelelése a vonatkozó nemzetközi jognak, különösen az emberi jogok nemzetközi jogának és a nemzetközi humanitárius jognak;

| b) | a támogatási intézkedés keretében rendelkezésre bocsátott eszközök megfelelő és hatékony felhasználása azon célokra, amelyekre rendelkezésre bocsátották őket; |
| --- | --- |

b)

a támogatási intézkedés keretében rendelkezésre bocsátott eszközök megfelelő és hatékony felhasználása azon célokra, amelyekre rendelkezésre bocsátották őket;

| c) | a támogatási intézkedés keretében rendelkezésre bocsátott eszközök kielégítő karbantartása a teljes életciklusuk alatti felhasználhatóságuk és operatív rendelkezésre állásuk biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

c)

a támogatási intézkedés keretében rendelkezésre bocsátott eszközök kielégítő karbantartása a teljes életciklusuk alatti felhasználhatóságuk és operatív rendelkezésre állásuk biztosítása érdekében;

| d) | a támogatási intézkedés keretében biztosított eszközök ne vesszenek el, vagy a (KKBP) 2021/509 határozat alapján létrehozott Békekeret bizottságának (a továbbiakban: a Békekeret bizottság) beleegyezése nélkül ne ruházzák át azokat az említett megállapodásokban azonosítottaktól eltérő személyekre vagy szervezetekre, ezen eszközök életciklusának végén sem. |
| --- | --- |

d)

a támogatási intézkedés keretében biztosított eszközök ne vesszenek el, vagy a (KKBP) 2021/509 határozat alapján létrehozott Békekeret bizottságának (a továbbiakban: a Békekeret bizottság) beleegyezése nélkül ne ruházzák át azokat az említett megállapodásokban azonosítottaktól eltérő személyekre vagy szervezetekre, ezen eszközök életciklusának végén sem.

(3)   Az (1) bekezdésben említett megállapodásoknak rendelkezéseket kell tartalmazniuk a támogatási intézkedés szerinti támogatás abban az esetben történő felfüggesztésére és megszüntetésére vonatkozóan, ha megállapítást nyer, hogy a kedvezményezett megsértette a (2) bekezdésben meghatározott kötelezettségeket.

4. cikk

Végrehajtás

(1)   A főképviselő felel e határozatnak a (KKBP) 2021/509 határozattal, valamint a Békekeret keretében finanszírozott bevételek és kiadások végrehajtására vonatkozó szabályokkal összhangban történő végrehajtásának biztosításáért, összhangban a Békekeret keretében megvalósuló támogatási intézkedések tekintetében előírt intézkedések és ellenőrzések értékelésére és azonosítására vonatkozó integrált módszertani kerettel.

(2)   Az 1. cikk (3) bekezdésében említett felszerelések biztosítását a Défense Conseil International (DCI group) végzi.

5. cikk

Nyomon követés, ellenőrzés és értékelés

(1)   A főképviselő nyomon követi a kedvezményezett 3. cikkben meghatározott kötelezettségeknek való megfelelését. Az említett nyomon követést fel kell használni a 3. cikkel összhangban megállapított kötelezettségek megsértése kontextusának és kockázatainak megismerésére, továbbá a nyomon követésnek hozzá kell járulnia az ilyen kötelezettségszegések megelőzéséhez, ideértve az emberi jogok nemzetközi jogának és a nemzetközi humanitárius jognak a benini fegyveres erőknek az „Őrtorony” művelet keretében telepített egységei általi megsértését.

(2)   A felszerelések leszállítás utáni ellenőrzését a következőképpen kell megszervezni:

| a) | a szállítás teljesítésének ellenőrzése, amelynek során a végfelhasználóknak a tulajdonjog átruházásakor teljesítésigazolásokat kell aláírniuk; |
| --- | --- |

a)

a szállítás teljesítésének ellenőrzése, amelynek során a végfelhasználóknak a tulajdonjog átruházásakor teljesítésigazolásokat kell aláírniuk;

| b) | jelentéstétel, amelynek során a kedvezményezettnek évente jelentést kell tennie a támogatási intézkedés keretében biztosított felszerelésekkel elvégzett tevekénységekről és a kijelölt tételek leltáráról mindaddig, amíg a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) megítélése szerint ilyen jelentéstételre már nincs szükség; |
| --- | --- |

b)

jelentéstétel, amelynek során a kedvezményezettnek évente jelentést kell tennie a támogatási intézkedés keretében biztosított felszerelésekkel elvégzett tevekénységekről és a kijelölt tételek leltáráról mindaddig, amíg a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) megítélése szerint ilyen jelentéstételre már nincs szükség;

| c) | helyszíni ellenőrzések, amelyek során a kedvezményezettnek a főképviselő számára hozzáférést kell biztosítania, hogy kérésre helyszíni ellenőrzéseket végezhessen. |
| --- | --- |

c)

helyszíni ellenőrzések, amelyek során a kedvezményezettnek a főképviselő számára hozzáférést kell biztosítania, hogy kérésre helyszíni ellenőrzéseket végezhessen.

(3)   A főképviselő a támogatási intézkedés befejezésekor végső értékelést készít annak felmérése céljából, hogy a támogatási intézkedés hozzájárult-e az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott célkitűzések eléréséhez.

6. cikk

Jelentéstétel

A végrehajtás időszaka alatt a főképviselő a (KKBP) 2021/509 határozat 63. cikkével összhangban hathavonta jelentést nyújt be a PBB-nek a támogatási intézkedés végrehajtásáról. A támogatási intézkedésekért felelős ügyvezető rendszeresen tájékoztatja az említett határozattal létrehozott Békekeret-bizottságot a bevételek és a kiadások végrehajtásáról, többek között az érintett beszállítókra és alvállalkozókra vonatkozó tájékoztatás nyújtása révén.

7. cikk

Felfüggesztés és megszüntetés

(1)   A PBB dönthet úgy, hogy a (KKBP) 2021/509 határozat 64. cikkével összhangban részben vagy egészben felfüggeszti a támogatási intézkedés végrehajtását.

(2)   A PBB ajánlhatja azt is, hogy a Tanács szüntesse meg a támogatási intézkedést.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  A Tanács (KKBP) 2021/509 határozata (2021. március 22.) az Európai Békekeret létrehozásáról, valamint a (KKBP) 2015/528 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 102., 2021.3.24., 14. o.).

1

(2)  A Tanács 2008/944/KKBP közös álláspontja (2008. december 8.) a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról (HL L 335., 2008.12.13., 99. o.).

2

---

| 2023.9.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 238/121 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 238/121

---

A TANÁCS (KKBP) 2023/2063 HATÁROZATA

(2023. szeptember 25.)

az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Libya) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2013. május 22-én elfogadta a 2013/233/KKBP határozatot (1), amellyel létrehozta az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő misszióját (EUBAM Líbia). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2013. május 22-én elfogadta a 2013/233/KKBP határozatot (1), amellyel létrehozta az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő misszióját (EUBAM Líbia).

| (2) | A Tanács 2023. június 26-án elfogadta a (KKBP) 2023/1305 határozatot (2), amellyel kiigazította és 2025. június 30-ig meghosszabbította az EUBAM Líbia megbízatását. Az említett határozat 2023. szeptember 30-ig pénzügyi referenciaösszeget is biztosított az EUBAM Líbia számára. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2023. június 26-án elfogadta a (KKBP) 2023/1305 határozatot (2), amellyel kiigazította és 2025. június 30-ig meghosszabbította az EUBAM Líbia megbízatását. Az említett határozat 2023. szeptember 30-ig pénzügyi referenciaösszeget is biztosított az EUBAM Líbia számára.

| (3) | Az EUBAM Líbia számára a 2023. október 1-jétől 2025. június 30-ig tartó időszakra vonatkozó pénzügyi referenciaösszeget kell biztosítani. |
| --- | --- |

(3)

Az EUBAM Líbia számára a 2023. október 1-jétől 2025. június 30-ig tartó időszakra vonatkozó pénzügyi referenciaösszeget kell biztosítani.

| (4) | A 2013/233/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2013/233/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az EUBAM Líbia végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését, |
| --- | --- |

(5)

Az EUBAM Líbia végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2013/233/KKBP határozat 13. cikkének (1) bekezdésében az utolsó albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az EUBAM Líbia kiadásainak fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2023. október 1-jétől 2025. június 30-ig terjedő időszakra 53 442 350,13 EUR.”

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2023. október 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  A Tanács 2013/233/KKBP határozata (2013. május 22.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Libya) (HL L 138., 2013.5.24., 15. o.).

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2023/1305 határozata (2023. június 26.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Libya [helyesen: EUBAM Líbia]) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról (HL L 161., 2023.6.27., 68. o.).

2

---

| 2023.9.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 238/122 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 238/122

---

A TANÁCS (KKBP) 2023/2064 HATÁROZATA

(2023. szeptember 25.)

az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottságának tevékenységeihez a monitoring- és ellenőrzési képességeinek Dmegerősítése érdekében nyújtott uniós támogatásról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát (a továbbiakban: a stratégia). A stratégia III. fejezete tartalmazza azon intézkedések listáját, amelyeket az ilyen proliferáció elleni küzdelem érdekében meg kell hozni. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát (a továbbiakban: a stratégia). A stratégia III. fejezete tartalmazza azon intézkedések listáját, amelyeket az ilyen proliferáció elleni küzdelem érdekében meg kell hozni.

| (2) | Az Unió aktívan végrehajtja a stratégiát, és érvényt szerez az annak III. fejezetében felsorolt intézkedéseknek, különösen pénzügyi források felszabadítása révén a többoldalú intézmények – így például az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezetének (CTBTO) ideiglenes technikai titkársága – által végrehajtott egyedi projektek támogatására. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió aktívan végrehajtja a stratégiát, és érvényt szerez az annak III. fejezetében felsorolt intézkedéseknek, különösen pénzügyi források felszabadítása révén a többoldalú intézmények – így például az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezetének (CTBTO) ideiglenes technikai titkársága – által végrehajtott egyedi projektek támogatására.

| (3) | Az Átfogó Atomcsendszerződés (CTBT) aláíró államai úgy határoztak, hogy a CTBT hatékony végrehajtása céljából – a CTBTO létrehozásáig – felállítanak egy jogképességgel felruházott és nemzetközi szervezetként elismert előkészítő bizottságot. |
| --- | --- |

(3)

Az Átfogó Atomcsendszerződés (CTBT) aláíró államai úgy határoztak, hogy a CTBT hatékony végrehajtása céljából – a CTBTO létrehozásáig – felállítanak egy jogképességgel felruházott és nemzetközi szervezetként elismert előkészítő bizottságot.

| (4) | A CTBT mielőbbi hatálybalépése és egyetemessé tétele, valamint a CTBTO előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési rendszerének megerősítése a stratégia fontos célkitűzései közé tartozik. |
| --- | --- |

(4)

A CTBT mielőbbi hatálybalépése és egyetemessé tétele, valamint a CTBTO előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési rendszerének megerősítése a stratégia fontos célkitűzései közé tartozik.

| (5) | Az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára a „Közös jövőnk biztosítása. Leszerelési program” című dokumentumban úgy fogalmazott, hogy a CTBT azáltal, hogy korlátozza a fejlett új atomfegyver-típusok kifejlesztését, fékezte a fegyverkezési versenyt, és erőteljes normatív gátként is szolgál azon potenciális államokkal szemben, amelyek – a nonproliferációs kötelezettségvállalásaikat megsértve – nukleáris fegyverek kifejlesztésére, gyártására, majd megszerzésére törekedhetnek. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára a „Közös jövőnk biztosítása. Leszerelési program” című dokumentumban úgy fogalmazott, hogy a CTBT azáltal, hogy korlátozza a fejlett új atomfegyver-típusok kifejlesztését, fékezte a fegyverkezési versenyt, és erőteljes normatív gátként is szolgál azon potenciális államokkal szemben, amelyek – a nonproliferációs kötelezettségvállalásaikat megsértve – nukleáris fegyverek kifejlesztésére, gyártására, majd megszerzésére törekedhetnek.

| (6) | A biztonság és a védelem területére vonatkozó, 2022-es stratégiai iránytű utal a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése által jelentett állandó fenyegetésre, a bővülő nukleáris arzenálokra, az új fegyverrendszerek fejlesztésére, valamint az atomfenyegetések egyes államok általi alkalmazására, továbbá kifejezi az Unió azon célkitűzését, hogy megerősítse a leszerelési, nonproliferációs és fegyverzet-ellenőrzési célokat támogató konkrét intézkedéseket. |
| --- | --- |

(6)

A biztonság és a védelem területére vonatkozó, 2022-es stratégiai iránytű utal a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése által jelentett állandó fenyegetésre, a bővülő nukleáris arzenálokra, az új fegyverrendszerek fejlesztésére, valamint az atomfenyegetések egyes államok általi alkalmazására, továbbá kifejezi az Unió azon célkitűzését, hogy megerősítse a leszerelési, nonproliferációs és fegyverzet-ellenőrzési célokat támogató konkrét intézkedéseket.

| (7) | A stratégia végrehajtásának keretében a Tanács három együttes fellépést és öt határozatot fogadott el a CTBTO előkészítő bizottságának tevékenységeihez nyújtott támogatásról, nevezetesen a 2006/243/KKBP (1), a 2007/468/KKBP (2) és a 2008/588/KKBP (3) együttes fellépést, valamint a 2010/461/KKBP (4), a 2012/699/KKBP (5), a (KKBP) 2015/1837 (6), a (KKBP) 2018/298 (7) és a (KKBP) 2020/901 (8) határozatot. Az említett uniós támogatást folytatni kell. |
| --- | --- |

(7)

A stratégia végrehajtásának keretében a Tanács három együttes fellépést és öt határozatot fogadott el a CTBTO előkészítő bizottságának tevékenységeihez nyújtott támogatásról, nevezetesen a 2006/243/KKBP (1), a 2007/468/KKBP (2) és a 2008/588/KKBP (3) együttes fellépést, valamint a 2010/461/KKBP (4), a 2012/699/KKBP (5), a (KKBP) 2015/1837 (6), a (KKBP) 2018/298 (7) és a (KKBP) 2020/901 (8) határozatot. Az említett uniós támogatást folytatni kell.

| (8) | E határozat technikai végrehajtását a CTBTO előkészítő bizottságára kell bízni, amely – a világszerte több mint 337 létesítményből álló Nemzetközi Megfigyelőrendszer (IMS) hálózata és a Nemzetközi Adatközpont (IDC) révén szerzett egyedülálló szakértelme és képességei alapján – az egyetlen olyan nemzetközi szervezet, amely rendelkezik képességgel és legitimációval e határozat végrehajtására. Az Unió által támogatott fellépést csak a CTBTO előkészítő bizottsága számára nyújtott, költségvetésen kívüli hozzájárulás formájában lehet finanszírozni, |
| --- | --- |

(8)

E határozat technikai végrehajtását a CTBTO előkészítő bizottságára kell bízni, amely – a világszerte több mint 337 létesítményből álló Nemzetközi Megfigyelőrendszer (IMS) hálózata és a Nemzetközi Adatközpont (IDC) révén szerzett egyedülálló szakértelme és képességei alapján – az egyetlen olyan nemzetközi szervezet, amely rendelkezik képességgel és legitimációval e határozat végrehajtására. Az Unió által támogatott fellépést csak a CTBTO előkészítő bizottsága számára nyújtott, költségvetésen kívüli hozzájárulás formájában lehet finanszírozni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A stratégia, az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó EU globális stratégia, valamint a biztonság és a védelem területére vonatkozó stratégiai iránytű végrehajtása céljából az Unió egy operatív fellépés révén továbbra is támogatja a CTBTO előkészítő bizottságának tevékenységeit.

(2)   Az (1) bekezdésben említett fellépés célkitűzései a következők:

| a) | megerősíteni a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszerének képességeit; |
| --- | --- |

a)

megerősíteni a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszerének képességeit;

| b) | megerősíteni a CTBT-t aláíró államok azon képességeit, hogy teljesítsék a CTBT alapján fennálló ellenőrzési kötelezettségeiket, és lehetővé tenni számukra, hogy a CTBT-rezsimben való részvételükből fakadó előnyöket teljes mértékben kihasználják; |
| --- | --- |

b)

megerősíteni a CTBT-t aláíró államok azon képességeit, hogy teljesítsék a CTBT alapján fennálló ellenőrzési kötelezettségeiket, és lehetővé tenni számukra, hogy a CTBT-rezsimben való részvételükből fakadó előnyöket teljes mértékben kihasználják;

| c) | növelni a CTBT ismertségét, valamint előmozdítani annak egyetemessé tételét és hatálybalépését. |
| --- | --- |

c)

növelni a CTBT ismertségét, valamint előmozdítani annak egyetemessé tételét és hatálybalépését.

(3)   A fellépés részletes leírását a melléklet tartalmazza.

2. cikk

(1)   Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felel e határozat végrehajtásáért.

(2)   Az 1. cikkben említett fellépés technikai végrehajtását a CTBTO előkészítő bizottsága végzi el.

(3)   A CTBTO előkészítő bizottsága az említett feladatot a főképviselő felelőssége mellett végzi. A főképviselő e célból megköti a szükséges megállapodásokat a CTBTO előkészítő bizottságával.

3. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett, az Unió által finanszírozott fellépés végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 6 285 929 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott referenciaösszegből finanszírozott kiadásokat az Unió általános költségvetésére alkalmazandó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell kezelni.

(3)   A Bizottság felügyeli az (1) bekezdésben említett összegből finanszírozott kiadások megfelelő kezelését. E célból a Bizottság hozzájárulási megállapodást köt a CTBTO előkészítő bizottságával. A hozzájárulási megállapodásban rendelkezni kell arról, hogy a CTBTO előkészítő bizottságának biztosítania kell – a hozzájárulás mértékének megfelelően – az uniós hozzájárulás láthatóságát.

(4)   A Bizottság törekszik arra, hogy a (3) bekezdésben említett megállapodást e határozat hatálybalépését követően mielőbb megkösse. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás során felmerülő bármely nehézségről és a megállapodás megkötésének dátumáról.

4. cikk

(1)   A főképviselő – a CTBTO előkészítő bizottsága által készített rendszeres jelentések alapján – jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. A jelentések képezik a Tanács által végzett értékelés alapját.

(2)   A Bizottság tájékoztatást nyújt az 1. cikkben említett fellépés végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.

5. cikk

(1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

(2)   Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett megállapodás megkötését követő 36 hónap elteltével veszti hatályát. Azonban a hatálybalépés napját követő hat hónap elteltével veszti hatályát, ha az említett hat hónapon belül nem kerül sor megállapodás megkötésére.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  A Tanács 2006/243/KKBP együttes fellépése (2006. március 20.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottságának az ellenőrzésre vonatkozó képzés és kapacitásépítés terén, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 88., 2006.3.25., 68. o.).

1

(2)  A Tanács 2007/468/KKBP együttes fellépése (2007. június 28.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 176., 2007.7.6., 31. o.).

2

(3)  A Tanács 2008/588/KKBP együttes fellépése (2008. július 15.) az Átfogó Atomcsend Szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 189., 2008.7.17., 28. o.).

3

(4)  A Tanács 2010/461/KKBP határozata (2010. július 26.) az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 219., 2010.8.20., 7. o.).

4

(5)  A Tanács 2012/699/KKBP határozata (2012. november 13.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete előkészítő bizottsága által monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU- stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységek uniós támogatásáról (HL L 314., 2012.11.14., 27. o.).

5

(6)  A Tanács (KKBP) 2015/1837 határozata (2015. október 12.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének (CTBTO) előkészítő bizottsága által monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységek uniós támogatásáról (HL L 266., 2015.10.13., 83. o.).

6

(7)  A Tanács (KKBP) 2018/298 határozata (2018. február 26.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének (CTBTO) Előkészítő Bizottsága által folytatott tevékenységeknek az Előkészítő Bizottság monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtásának keretében történő uniós támogatásáról (HL L 56., 2018.2.28., 34. o.).

7

(8)  A Tanács (KKBP) 2020/901 határozata (2020. június 29.) az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezetének (CTBTO) Előkészítő Bizottsága által folytatott tevékenységeknek az Előkészítő Bizottság monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtásának keretében történő uniós támogatásáról (HL L 207., 2020.6.30., 15. o.).

8

---

MELLÉKLET

AZ ÁTFOGÓ ATOMCSENDSZERZŐDÉS SZERVEZETE (CTBTO) ELŐKÉSZÍTŐ BIZOTTSÁGÁNAK TEVÉKENYSÉGEIHEZ NYÚJTOTT TÁMOGATÁS

1.   Háttér

Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni európai uniós stratégiát (a továbbiakban: a stratégia), amelynek III. fejezete tartalmazza az ilyen fegyverek elterjedése elleni küzdelem terén mind az Unión belül, mind harmadik országokban meghozandó intézkedések listáját.

| — | Az összes nukleáris robbantást betiltó Átfogó Atomcsendszerződés (CTBT) a nemzetközi nonproliferációs architektúra alapvető eleme. A CTBT erőteljes kollektív bizalom- és biztonságépítő intézkedés, amely hathatósan korlátozza a nukleáris fegyverek elterjedését, megakadályozva, hogy a nukleáris fegyverekkel jelenleg nem rendelkező országok ilyen fegyvereket fejlesszenek, valamint hogy a már meglévő nukleáris arzenálokat korszerűsítsék. |
| --- | --- |

—

Az összes nukleáris robbantást betiltó Átfogó Atomcsendszerződés (CTBT) a nemzetközi nonproliferációs architektúra alapvető eleme. A CTBT erőteljes kollektív bizalom- és biztonságépítő intézkedés, amely hathatósan korlátozza a nukleáris fegyverek elterjedését, megakadályozva, hogy a nukleáris fegyverekkel jelenleg nem rendelkező országok ilyen fegyvereket fejlesszenek, valamint hogy a már meglévő nukleáris arzenálokat korszerűsítsék.

A CTBT keretében szilárd globális norma jött létre a nukleáris fegyverkísérletekkel szemben, amelyet a nukleáris kísérletek megfigyelésére szolgáló, igen korszerű és rendkívül érzékeny rendszer, a Nemzetközi Megfigyelőrendszer (IMS) támogat. A Megfigyelőrendszert az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezete (CTBTO) működteti, amely nyomon követi a szerződésnek való megfelelést.

A szerződés még nem lépett hatályba, és a béke és a biztonság előmozdításán munkálkodó nemzetközi közösség továbbra is globális szintű erőfeszítéseket tesz a mind e közösség számára, mind pedig a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrend szempontjából kiemelten fontos cél megvalósításáért. Ezzel párhuzamosan a CTBTO IMS a Nemzetközi Adatközponton keresztül folyamatos valós idejű adatáramlást biztosít a nemzetközi közösség számára annak biztosítása érdekében, hogy egyetlen nukleáris kísérlet se maradjon titokban. Folyamatban van továbbá a CTBTO helyszíni ellenőrzésre irányuló képességeinek és technológiáinak fejlesztése is, hogy azok készen álljanak a szerződés hatálybalépésekor.

Az Európai Unió (EU) aktívan végrehajtja stratégiáját, és több mint egy évtizede jelentős önkéntes hozzájárulást nyújt a CTBTO Előkészítő Bizottságának a CTBT hatálybalépésének előmozdítása, valamint a CTBTO monitoring- és ellenőrzési képességeinek fenntartása és további megerősítése érdekében.

2.   Általános célkitűzés

A tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiával összhangban e projekt általános célja a nemzetközi béke, biztonság és bizalomépítés elősegítése a CTBT egyetemessé tételének és hatálybalépésének előmozdítása, valamint a CTBTO nemzetközi monitoring- és ellenőrzési rendszerének megerősítése révén.

E projekt célja, hogy – amint azt az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikke előirányozza – hozzájáruljon a béke megőrzéséhez, a konfliktusok kialakulásának megelőzéséhez és a nemzetközi biztonság erősítéséhez a CTBT ellenőrzési rendszerén belüli képességek javítása, az aláíró államok szakértői közötti kapacitásépítés, valamint a fiatalok, a parlamenti képviselők, a média képviselői és a tudósok figyelmének felhívása révén.

3.   Konkrét célkitűzések

| a) | A CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszerén belüli képességek megerősítése. |
| --- | --- |

a)

A CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszerén belüli képességek megerősítése.

| b) | A CTBT-t aláíró államok azon képességeinek megerősítése, amelyek a CTBT-ből eredő ellenőrzési kötelezettségeik teljesítését és a CTBT rendszerében való részvételükből fakadó előnyök teljes mértékű kiaknázását szolgálják. |
| --- | --- |

b)

A CTBT-t aláíró államok azon képességeinek megerősítése, amelyek a CTBT-ből eredő ellenőrzési kötelezettségeik teljesítését és a CTBT rendszerében való részvételükből fakadó előnyök teljes mértékű kiaknázását szolgálják.

| c) | A CTBT ismertségének növelése, valamint egyetemessé tételének és hatálybalépésének előmozdítása. |
| --- | --- |

c)

A CTBT ismertségének növelése, valamint egyetemessé tételének és hatálybalépésének előmozdítása.

4.   Várt kimenetek

| a) | A projekt keretében a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszerén belüli képességek megerősítéséhez hozzájáruló eredmények fognak megvalósulni, a következők révén: (1) a radionuklidok és a légköri terjedés modellezésére (Atmospheric Transport Modelling; ATM) szolgáló folyamat javítása, (2) a radioaktívxenon-háttérsugárzás, illetve annak a CTBTO nemesgázmérő-rendszerei által végzett észlelésre gyakorolt hatása tudományos megértésének javítása, (3) az IMS kiegészítő szeizmológiai állomásai karbantartásának javítása, valamint (4) a CTBTO helyszíni ellenőrzési képességeinek további kiépítése.






  i. | Fejlődik a Digitális Szeizmográfiai Hálózatok Szövetsége (Digital Seismograph Networks; FDSN) által nyújtott, valamennyi szeizmológiai, hidroakusztikai és infrahang (SHI), illetve radionuklid adatra, termékre és formátumra kiterjedő webszolgáltatás. |
| --- | --- | --- |

a)

A projekt keretében a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszerén belüli képességek megerősítéséhez hozzájáruló eredmények fognak megvalósulni, a következők révén: (1) a radionuklidok és a légköri terjedés modellezésére (Atmospheric Transport Modelling; ATM) szolgáló folyamat javítása, (2) a radioaktívxenon-háttérsugárzás, illetve annak a CTBTO nemesgázmérő-rendszerei által végzett észlelésre gyakorolt hatása tudományos megértésének javítása, (3) az IMS kiegészítő szeizmológiai állomásai karbantartásának javítása, valamint (4) a CTBTO helyszíni ellenőrzési képességeinek további kiépítése.

i.

Fejlődik a Digitális Szeizmográfiai Hálózatok Szövetsége (Digital Seismograph Networks; FDSN) által nyújtott, valamennyi szeizmológiai, hidroakusztikai és infrahang (SHI), illetve radionuklid adatra, termékre és formátumra kiterjedő webszolgáltatás.

| ii. | Működésbe lép a XeBET II szoftver és készen áll arra, hogy megbecsülje az egyes IMS-nemesgázminták radioaktívxenon-koncentrációját. A prototípust az ATM-folyamat keretében telepítik majd, a kimenetet pedig a radionuklid-folyamatba integrálják, az automatizált radionuklid-jelentés (Automatic Radionuclide Report; ARR), a felülvizsgált radionuklid-jelentés (Reviewed Radionuclide Report; RRR) és a standard szűrt radionuklid-eseményekről szóló értesítő (Standard Screened Radionuclide Event Bulletin; SSREB) javítása érdekében. Az eredmények elérhetőek lesznek a szakértői műszaki elemzési eszköztárban és az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagban is. |
| --- | --- |

ii.

Működésbe lép a XeBET II szoftver és készen áll arra, hogy megbecsülje az egyes IMS-nemesgázminták radioaktívxenon-koncentrációját. A prototípust az ATM-folyamat keretében telepítik majd, a kimenetet pedig a radionuklid-folyamatba integrálják, az automatizált radionuklid-jelentés (Automatic Radionuclide Report; ARR), a felülvizsgált radionuklid-jelentés (Reviewed Radionuclide Report; RRR) és a standard szűrt radionuklid-eseményekről szóló értesítő (Standard Screened Radionuclide Event Bulletin; SSREB) javítása érdekében. Az eredmények elérhetőek lesznek a szakértői műszaki elemzési eszköztárban és az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagban is.

| iii. | Egy olyan szoftver prototípusa, amely lehetővé teszi bizonytalanságok bevezetését a légköri terjedési modellezés szimulációiba, az izotóparány-elemzéssel (szűrés és időpont-meghatározás) és gépi tanulással kapcsolatos kutatások céljából. |
| --- | --- |

iii.

Egy olyan szoftver prototípusa, amely lehetővé teszi bizonytalanságok bevezetését a légköri terjedési modellezés szimulációiba, az izotóparány-elemzéssel (szűrés és időpont-meghatározás) és gépi tanulással kapcsolatos kutatások céljából.

| iv. | Az ATM-EPS ezen prototípusán alapuló korszerűsített ATM-folyamat, amely további és alapvető információkat nyújt az ATM bizonytalanságairól, és javítja az ATM-eredmények hitelességét. |
| --- | --- |

iv.

Az ATM-EPS ezen prototípusán alapuló korszerűsített ATM-folyamat, amely további és alapvető információkat nyújt az ATM bizonytalanságairól, és javítja az ATM-eredmények hitelességét.

| v. | Olyan szoftver biztosítása, amelyet a) a Nemzetközi Adatközpont (International Data Centre; IDC) és b) a nemzeti adatközpontok (National Data Centre; NDC) használnak infrahang- és hidroakusztikai feldolgozásához, valamint interaktív elemzéshez. |
| --- | --- |

v.

Olyan szoftver biztosítása, amelyet a) a Nemzetközi Adatközpont (International Data Centre; IDC) és b) a nemzeti adatközpontok (National Data Centre; NDC) használnak infrahang- és hidroakusztikai feldolgozásához, valamint interaktív elemzéshez.

| vi. | A globális radioaktívxenon-háttérsugárzás jobb megértése/jellemzése, ideértve annak regionális eltéréseit is, különösen a JPX38 nemesgáz-rendszerben. |
| --- | --- |

vi.

A globális radioaktívxenon-háttérsugárzás jobb megértése/jellemzése, ideértve annak regionális eltéréseit is, különösen a JPX38 nemesgáz-rendszerben.

| vii. | Az ismert eurázsiai forrásokra vonatkozó jelenlegi ismeretek pontosítása, ami a „C” szintű epizódok jobb megértéséhez/értelmezéséhez vezet. |
| --- | --- |

vii.

Az ismert eurázsiai forrásokra vonatkozó jelenlegi ismeretek pontosítása, ami a „C” szintű epizódok jobb megértéséhez/értelmezéséhez vezet.

| viii. | A légköri terjedési modellezés (ATM), és különösen a nagy felbontású légköri terjedési modellezés javítása. |
| --- | --- |

viii.

A légköri terjedési modellezés (ATM), és különösen a nagy felbontású légköri terjedési modellezés javítása.

| ix. | (Az IMS összes többi nemesgáz-rendszerének adataira alkalmazandó) továbbfejlesztett forráshelymeghatározó algoritmusok/szűrési módszerek fejlesztése, tesztelése és optimalizálása. |
| --- | --- |

ix.

(Az IMS összes többi nemesgáz-rendszerének adataira alkalmazandó) továbbfejlesztett forráshelymeghatározó algoritmusok/szűrési módszerek fejlesztése, tesztelése és optimalizálása.

| x. | A nukleáris kísérletek hatékonyabb észlelése, helymeghatározása és jellemzése radioaktívxenon-kibocsátásból. |
| --- | --- |

x.

A nukleáris kísérletek hatékonyabb észlelése, helymeghatározása és jellemzése radioaktívxenon-kibocsátásból.

| xi. | A megcélzott szeizmológiai kiegészítő állomásokon az adatok tartós módon való, 95%-os arányig, vagy a 100%-os arányhoz lehető leginkább közelítő rendelkezésre állásának növekedése. |
| --- | --- |

xi.

A megcélzott szeizmológiai kiegészítő állomásokon az adatok tartós módon való, 95%-os arányig, vagy a 100%-os arányhoz lehető leginkább közelítő rendelkezésre állásának növekedése.

| xii. | A megcélzott szeizmológiai kiegészítő állomások karbantartásának és stabilitásának javulása, beleértve a teljesítmény javulását az idő előrehaladtával, az állomások leállási idejének csökkenése mellett. |
| --- | --- |

xii.

A megcélzott szeizmológiai kiegészítő állomások karbantartásának és stabilitásának javulása, beleértve a teljesítmény javulását az idő előrehaladtával, az állomások leállási idejének csökkenése mellett.

| xiii. | A helyszíni ellenőrzések intenzívebbé válásának előmozdítása a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó műveleti kézikönyv tervezetéhez készült szövegmintának a CTBTO két alábbi hivatalos nyelvére történő lefordítása révén: francia és spanyol. |
| --- | --- |

xiii.

A helyszíni ellenőrzések intenzívebbé válásának előmozdítása a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó műveleti kézikönyv tervezetéhez készült szövegmintának a CTBTO két alábbi hivatalos nyelvére történő lefordítása révén: francia és spanyol.

| b) | A fellépés olyan eredményekkel jár majd, amelyek javítják az aláíró államok NDC-inek kapacitásait, alapvető ismereteket nyújtanak a szerződésről, valamint gyakorlati képzés révén áttekintést nyújtanak a helyszíni ellenőrzések során végzett tevékenységekről és az azok során használt berendezésekről.






  i. | A helyszíni ellenőrzésekről szóló regionális bevezető tanfolyam (RIC-26) megtartása az afrikai régióban 2024 elején. |
| --- | --- | --- |

b)

A fellépés olyan eredményekkel jár majd, amelyek javítják az aláíró államok NDC-inek kapacitásait, alapvető ismereteket nyújtanak a szerződésről, valamint gyakorlati képzés révén áttekintést nyújtanak a helyszíni ellenőrzések során végzett tevékenységekről és az azok során használt berendezésekről.

i.

A helyszíni ellenőrzésekről szóló regionális bevezető tanfolyam (RIC-26) megtartása az afrikai régióban 2024 elején.

| ii. | A folyamatban lévő, a helyszíni ellenőrzésekről szóló lineáris képzési programban részt vevő, az afrikai régióból érkező szakértők számának növekedése. |
| --- | --- |

ii.

A folyamatban lévő, a helyszíni ellenőrzésekről szóló lineáris képzési programban részt vevő, az afrikai régióból érkező szakértők számának növekedése.

| iii. | A tizenhat kapacitásépítési rendszer berendezéseinek – köztük nagy tárhellyel rendelkező, nagy teljesítményű szerverek – biztosítása, valamint szabványosított szoftver telepítése az NDC-k számára, az ellenőrzési rendszerben való – az IMS-adatokhoz és az IDC-termékekhez való hozzáférés és azok elemzése révén történő – aktív részvételhez szükséges nemzeti kapacitás létrehozásának és továbbfejlesztésének támogatása érdekében. |
| --- | --- |

iii.

A tizenhat kapacitásépítési rendszer berendezéseinek – köztük nagy tárhellyel rendelkező, nagy teljesítményű szerverek – biztosítása, valamint szabványosított szoftver telepítése az NDC-k számára, az ellenőrzési rendszerben való – az IMS-adatokhoz és az IDC-termékekhez való hozzáférés és azok elemzése révén történő – aktív részvételhez szükséges nemzeti kapacitás létrehozásának és továbbfejlesztésének támogatása érdekében.

| iv. | Két regionális képzés az NDC-k számára, valamint két regionális műhelytalálkozó a fejlődő országok szakértőinek támogatása érdekében. |
| --- | --- |

iv.

Két regionális képzés az NDC-k számára, valamint két regionális műhelytalálkozó a fejlődő országok szakértőinek támogatása érdekében.

| v. | Négy SeisComP-tanfolyam. |
| --- | --- |

v.

Négy SeisComP-tanfolyam.

| vi. | Hat nyomonkövetési/karbantartási látogatás. |
| --- | --- |

vi.

Hat nyomonkövetési/karbantartási látogatás.

| vii. | A kapacitásépítési rendszerek karbantartása. |
| --- | --- |

vii.

A kapacitásépítési rendszerek karbantartása.

| c) | Ezen túlmenően a fellépés keretében elért eredmények meg fogják erősíteni a CTBT egyetemes jellegét, fokozni fogják a CTBTO Előkészítő Bizottságának inkluzivitását és sokszínűségét, és megismertetik a CTBT-t a szerződést nem aláíró és nem megerősítő országok fiatal szakemberei körében, beleértve azokat az államokat is, amelyeknek alá kell írnia és meg kell erősítenie a CTBT-t annak hatálybalépéséhez.






  i. | Előadás-sorozat – nevezetesen a civil újságíró-akadémia (Citizen Journalism Academy) keretében –, a nukleáris leszerelésről és a nonproliferációról, vezető kommunikációs szakértők részvételével az újságírók következő generációja számára, amely átfogó képet nyújt számukra a CTBT-ről és annak a nemzetközi béke- és biztonsági architektúrában betöltött szerepéről. A civil újságíró-akadémia diplomásai média- és tájékoztatási termékeket is előállítanak majd, amelyekben be fognak számolni a tudományos és technológiai konferenciáról és a tudománydiplomáciai szimpóziumról, növelve a szerződés ismertségét a fiatalok körében. |
| --- | --- | --- |

c)

Ezen túlmenően a fellépés keretében elért eredmények meg fogják erősíteni a CTBT egyetemes jellegét, fokozni fogják a CTBTO Előkészítő Bizottságának inkluzivitását és sokszínűségét, és megismertetik a CTBT-t a szerződést nem aláíró és nem megerősítő országok fiatal szakemberei körében, beleértve azokat az államokat is, amelyeknek alá kell írnia és meg kell erősítenie a CTBT-t annak hatálybalépéséhez.

i.

Előadás-sorozat – nevezetesen a civil újságíró-akadémia (Citizen Journalism Academy) keretében –, a nukleáris leszerelésről és a nonproliferációról, vezető kommunikációs szakértők részvételével az újságírók következő generációja számára, amely átfogó képet nyújt számukra a CTBT-ről és annak a nemzetközi béke- és biztonsági architektúrában betöltött szerepéről. A civil újságíró-akadémia diplomásai média- és tájékoztatási termékeket is előállítanak majd, amelyekben be fognak számolni a tudományos és technológiai konferenciáról és a tudománydiplomáciai szimpóziumról, növelve a szerződés ismertségét a fiatalok körében.

| ii. | A CTBTO ifjúsági csoportja tagjainak részvétele a 2024-es és a 2026-os tudománydiplomáciai szimpóziumon |
| --- | --- |

ii.

A CTBTO ifjúsági csoportja tagjainak részvétele a 2024-es és a 2026-os tudománydiplomáciai szimpóziumon

| iii. | A CTBTO ifjúsági csoportja tagjainak részvétele a 2025-ös tudományos és technológiai konferencián |
| --- | --- |

iii.

A CTBTO ifjúsági csoportja tagjainak részvétele a 2025-ös tudományos és technológiai konferencián

| iv. | Tizenkét, alulreprezentált földrajzi régiókból származó, a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) területén dolgozó pályakezdő nő részvétele a CTBTO mentori programjában. A program keretében virtuális műhelytalálkozókra kerül majd sor, amelyek a szakmai előmenetelre, a kommunikációra és a CTBT tudományos/műszaki vonatkozásaira összpontosulnak, segítve a résztvevőket a CTBT és a CTBT ellenőrzési rendszerének jobb megértésében. |
| --- | --- |

iv.

Tizenkét, alulreprezentált földrajzi régiókból származó, a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) területén dolgozó pályakezdő nő részvétele a CTBTO mentori programjában. A program keretében virtuális műhelytalálkozókra kerül majd sor, amelyek a szakmai előmenetelre, a kommunikációra és a CTBT tudományos/műszaki vonatkozásaira összpontosulnak, segítve a résztvevőket a CTBT és a CTBT ellenőrzési rendszerének jobb megértésében.

| v. | A CTBTO mentori programja tizenkét résztvevőjének részvétele a CTBTO szakmai látogatási programjában Bécsben, hogy jobban megismerjék a titkárság munkáját. |
| --- | --- |

v.

A CTBTO mentori programja tizenkét résztvevőjének részvétele a CTBTO szakmai látogatási programjában Bécsben, hogy jobban megismerjék a titkárság munkáját.

| vi. | Olyan tér kialakítása a LinkedIn felületen, amely megkönnyíti és ösztönzi a mentoráltak és a mentorok közötti kapcsolatot, és segíti őket abban, hogy tájékozódjanak a CTBTO-nál felmerülő karrierlehetőségekről és tevékenységekről. |
| --- | --- |

vi.

Olyan tér kialakítása a LinkedIn felületen, amely megkönnyíti és ösztönzi a mentoráltak és a mentorok közötti kapcsolatot, és segíti őket abban, hogy tájékozódjanak a CTBTO-nál felmerülő karrierlehetőségekről és tevékenységekről.

5.   Időtartam

A fellépés becsült teljes időtartama 36 hónap.

1. tevékenység: Az ellenőrzési technológiákra és monitoringrendszerekre irányuló támogatás

1. komponens: A Nemzetközi Adatközpont SHI- és RN-eszközeinek és -termékeinek bővítése

Hatás

A radionuklid- és a légköri terjedési modellezési folyamatok javítása és bővítése, valamint a Digitális Szeizmográfiai Hálózatok Szövetsége (FDSN) termék-előállítási és -elosztási rendszere fenntarthatóságának javítása révén arra törekszünk, hogy a részes államok jobban nyomon követhessék és értelmezhessék az IDC-adatokat és -termékeket. Ez megerősíti az ellenőrzési rendszert, és a közös kül- és biztonságpolitikával (KKBP) összhangban hozzájárul a nonproliferációs célok eléréséhez.

1. termék: Az FDSN termék-előállítása és az SHI- és RN-termékek formátumának bővítése

Háttér

Az ideiglenes szakmai titkárság a VIII. sz. uniós tanácsi határozat támogatásával az FDSN webszolgáltatási szabványának megfelelő módon hajtotta végre SHI-termékeinek és -adatainak előállítását. Ez lehetővé tette a nemzeti adatközpontok (NDC) és a Nemzetközi Adatközpont (IDC) számára, hogy a standard szabványos kliensszoftver alkalmazásával kérjék le a szeizmológiai, hidroakusztikai és infrahang (SHI) IDC-termékeket és -adatokat a nemzetközi monitoringrendszertől (International Monitoring System; IMS).

E kezdeti eredményre építve a cél most az, hogy az ideiglenes szakmai titkárság további formátumokra is kiterjessze az FDSN webszolgáltatást, valamint hogy hozzáférhetőek legyenek az IDC radionuklid- (RN) termékei és adatai. Ez azt jelentené, hogy minden termék-előállításra az FDSN webszolgáltatása révén kerülne sor. Ez egyértelműen szétválasztja a felelősségi köröket az FDSN webszolgáltatásai által végzett termék-előállítás, illetve a termék- és adatelosztási módszerek (VDMS és SWP) között. E feladatok szétválasztásának köszönhetően a termék-előállítási és -elosztási rendszer rugalmasabb és könnyebben fenntartható lesz. Emellett lehetővé teszi az NDC-k számára, hogy közvetlenül az FDSN webszolgáltatásán keresztül kérjék le az IDC-termékeket, amellett, hogy a VDMS-en és az SWP-n keresztül fogadják az IDC-termékeket, kielégítve az igény szerinti termékelosztásra irányuló szükségletet.

Az IDC-termékek, valamint az IMS-adatok előállításának és elosztásának jobb fenntarthatósága lehetővé teszi a részes államok számára, hogy könnyebben és hatékonyabban tekintsék át és elemezzék a CTBTO-adatokat.

Várt eredmények

| — | Az NDC-knek és az IDC-nek nyújtott szolgáltatás javulása az SHI- és RN-adatok és -termékek egy központi szolgáltatáson keresztül történő lekérésének köszönhetően. |
| --- | --- |

—

Az NDC-knek és az IDC-nek nyújtott szolgáltatás javulása az SHI- és RN-adatok és -termékek egy központi szolgáltatáson keresztül történő lekérésének köszönhetően.

Várt kimenetek

| — | Az összes SHI- és RN-adatra, termékre és formátumra kiterjedő FDSN webszolgáltatás javulása. |
| --- | --- |

—

Az összes SHI- és RN-adatra, termékre és formátumra kiterjedő FDSN webszolgáltatás javulása.

2. termék: A xenon-háttérsugárzás becslésére szolgáló operatív eszköz (XeBET II) kifejlesztése

Háttér

A CTBTO nemesgázok mérésére szolgáló hálózata gyakran regisztrálja az ember által előállított forrásokból származó, békés tevékenységekhez kapcsolódó globális radionuklid-kibocsátást. Ezek az állandó és rendkívül változékony kibocsátások gyengítik a nukleáris robbantások globális nyomon követését. Annak tudatában, hogy ez a bonyolult probléma a továbbiakban is fenn fog állni, határozott egyetértés áll fenn azzal kapcsolatban, hogy a jelenlegi módszereket tovább kell fejleszteni a szükséges innováció, a levont tanulságok szem előtt tartása, valamint a légköri terjedési modellezéssel (ATM) és a radionuklidokkal kapcsolatos szaktudás tudományágakon átívelő megközelítésének alkalmazása révén. Ezek az erőfeszítések minden IMS-minta esetében lehetővé teszik annak megállapítását, hogy a megfigyelés magyarázható-e ismert forrásokkal, vagy hogy esetleg tartalmaz-e nukleáris robbantásból származó összetevőket is.

Egy folyamatban lévő tudományos célú szoftverfejlesztési projekt, a XeBET (szerződés száma: 2022–1179) jelenleg készíti elő a terepet a XeBET II projekt számára azáltal, hogy szoftverprototípus-környezetet biztosít új, adatközpontú tudományos módszerek teszteléséhez és demonstrációjához. A XeBET II a XeBET logikus és fontos következő lépése, melynek keretében a prototípussal elért eredményeket egy olyan szoftver rendelkezésre bocsátásához használják fel, amely operatív szempontból a háttérsugárzás becslése során a legjobb jelzést állítja elő az ATM-folyamat során. A XeBET II ezért ennek megfelelően javítani fogja a nukleáris szűrés minőségét.

Várt eredmények

| — | Működésbe lép a XeBET II szoftver és készen áll arra, hogy megbecsülje az egyes IMS-nemesgázminták radioaktívxenon-koncentrációját. A prototípust az ATM-folyamat keretében telepítik majd, a kimenetet pedig a radionuklid-folyamatba integrálják, az automatizált radionuklid-jelentés (ARR), a felülvizsgált radionuklid-jelentés (RRR) és a standard szűrt radionuklid-eseményekről szóló értesítő (SSREB) javítása érdekében. Az eredmények elérhetőek lesznek a szakértői műszaki elemzési eszköztárban és az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagban is. |
| --- | --- |

—

Működésbe lép a XeBET II szoftver és készen áll arra, hogy megbecsülje az egyes IMS-nemesgázminták radioaktívxenon-koncentrációját. A prototípust az ATM-folyamat keretében telepítik majd, a kimenetet pedig a radionuklid-folyamatba integrálják, az automatizált radionuklid-jelentés (ARR), a felülvizsgált radionuklid-jelentés (RRR) és a standard szűrt radionuklid-eseményekről szóló értesítő (SSREB) javítása érdekében. Az eredmények elérhetőek lesznek a szakértői műszaki elemzési eszköztárban és az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagban is.

Várt kimenetek

A XeBET II szoftvermegoldás készen áll az ATM- és a radionuklid-folyamatba való integrálásra. Három kimenetet biztosít:

| — | A bizottság által elfogadott osztályozási rendszer részét képező, de az IDC radionuklid-jelentéseiben még nem szereplő, „ismert forrásokra visszavezethető” jelzésre vonatkozó megoldás kidolgozása. |
| --- | --- |

—

A bizottság által elfogadott osztályozási rendszer részét képező, de az IDC radionuklid-jelentéseiben még nem szereplő, „ismert forrásokra visszavezethető” jelzésre vonatkozó megoldás kidolgozása.

| — | Az SSREB fejlesztése annak érdekében, hogy valódi automatikus szűrési eredményeket biztosítson, ne csupán az RRR-ből nyerjen ki információt. |
| --- | --- |

—

Az SSREB fejlesztése annak érdekében, hogy valódi automatikus szűrési eredményeket biztosítson, ne csupán az RRR-ből nyerjen ki információt.

| — | Szakértői műszaki elemzési eszköz biztosítása. |
| --- | --- |

—

Szakértői műszaki elemzési eszköz biztosítása.

Mindezek a funkciók az NDC-k rendelkezésére fognak állni az „NDC-in-a-Box” szoftver részeként. A XeBET II kiindulópontként szolgál majd a további fejlesztéshez és bővítmények fejlesztéséhez. A XeBET II-nek a működő ATM-folyamatba való beépítésével pontosabb becsléseket lehet végezni azt illetően, hogy egy adott anomáliás jel nukleáris robbantásnak vagy ismert forrásoknak tulajdonítható-e, ez pedig hosszú távon jelentősen javítja az ellenőrzési rendszer minőségét.

3. termék: Továbbfejlesztett légköri terjedési modellezés (ATM) együttes előrejelzési rendszer (Ensemble Prediction System) segítségével

Háttér

A CTBTO-nál telepített és használt légköri terjedési modellezési (ATM) operatív rendszer forrásreceptor-érzékenységi (SRS) mezőket hoz létre, amelyek segítségével meghatározható, hogy a légtömegek hol helyezkedtek el, mielőtt a Nemzetközi Megfigyelőrendszer (IMS) hálózatának valamely radionuklid-állomásához érkeztek. Az ATM-számítások következésképpen támogatják a radionuklid-technológiát azáltal, hogy kapcsolatot teremtenek a radionuklidok észlelése, illetve azon régiók között, amelyekben a lehetséges források elhelyezkednek.

Az ATM-termékeket illetően általában felmerül a jogos kérdés bizonytalanságaikkal, illetve azzal kapcsolatban, hogy mennyire megbízhatóak. Elismert tény, hogy a bizonytalanságokat jobban meg lehet becsülni egyenértékű szimulációk sorával – szimulációk együttesével –, semmint egyetlen szimulációval. A VII. sz. uniós jogszabály által finanszírozott kutatás (1. fejezet, 4. komponens) alapján megállapítást nyert, hogy ahhoz, hogy az ilyen együttes szimulációk előnyeit ki lehessen használni, annak elegendő tíz, véletlenszerűen kiválasztott tagból állnia. Ez a következtetés különösen fontos az IDC operatív munkájával összefüggésben, hiszen az naponta több mint 280 ATM-szimulációt igényel.

A jelenlegi ATM operatív rendszer a Lagrange-féle részecskediszperziós modellen (FLEXPART) alapul. A VIII. sz uniós jogszabály keretében finanszírozták a FLEXPART CTBTO számára készített változatának a FLEXPART v10 közösségi verzióban foglalt legújabb tudományos fejlesztésekkel való frissítésére irányuló munkát. Az aktualizált FLEXPART-CTBTO változat újabb továbbfejlesztett változata számítási teljesítménynövekedést, valamint megbízhatóbb és stabilabb feldolgozást biztosít, mégpedig grafikus feldolgozóegységek (GPU-k) révén; a finanszírozást a VIII. sz. EU tanácsi határozat keretében biztosítják (hivatkozás az 1. fejezet, 2. komponens 4. projektjére). Megvizsgálják majd a 2023-ra bejelentett új közösségi verziót, a FLEXPART v11-t is, valamint az ezen változatban rejlő fejlesztési lehetőségeket, és ha szükségnek ítélik, azt szintén be fogják építeni.

A projekt további fejlesztéseket fog eredményezni azáltal, hogy kiterjeszti az ATM-képességeket, lehetővé téve az együttes előrejelzési rendszer (EPS) tíz tagja számára az együttes modellezést. Az EPS-elemzés alkalmazása lehetővé teszi majd az ATM-iránymutatásokban a megbízhatósági szint becslését. E feladat teljesítése érdekében további fejlesztésre kerül majd a VII. sz uniós jogszabály keretében kifejlesztett, a modellezett idősorok bizonytalanságainak a forrástag visszakövetkeztetéséhez történő becslését megkönnyítő prototípusszoftver. Emellett folytatódni fog az izotóparány-elemzés és a gépi tanulással foglalkozó kutatások céljára modellezett ATM-bizonytalanságok alkalmazásának vizsgálata is.

A bizonytalanságok ATM-modell előrejelzésekbe való bevezetése pontosabb elemzéseket tesz lehetővé a szűrés és időpont-meghatározás (izotóparány-elemzés), valamint a forráslokalizálás tekintetében. Az együttes előrejelzés szintén jól alkalmazható mint a radionuklidok háttérsugárzásának jobb becslésére szolgáló egyik módszer. Összességében lehetővé teszi a részes államok számára a radionuklid-kibocsátás lehetséges forráshelyének jobb megértését és időpontjának jobb meghatározását, hosszú távon pedig jelentősen javítani fogja az ellenőrzési rendszer minőségét. Jelentősen megerősíti a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszerének képességeit azáltal, hogy – ahogy azt az aláíró államok kérték – alapvető fontosságú információkkal szolgál az ATM-bizonytalanságokkal kapcsolatban.

Várt eredmények

| — | Az ATM-bizonytalanságokról alapvető fontosságú információkat nyújtó ATM-rendszer (ATM-EPS) fejlesztése, ezzel az ATM-eredmények hitelességének fokozódása. |
| --- | --- |

—

Az ATM-bizonytalanságokról alapvető fontosságú információkat nyújtó ATM-rendszer (ATM-EPS) fejlesztése, ezzel az ATM-eredmények hitelességének fokozódása.

Várt kimenetek

| — | Szoftverprototípus, amely lehetővé teszi bizonytalanságok bevezetését az ATM-szimulációkba, az izotóparány-elemzéssel (szűrés és időpont-meghatározás) és gépi tanulással kapcsolatos kutatások céljából. |
| --- | --- |

—

Szoftverprototípus, amely lehetővé teszi bizonytalanságok bevezetését az ATM-szimulációkba, az izotóparány-elemzéssel (szűrés és időpont-meghatározás) és gépi tanulással kapcsolatos kutatások céljából.

| — | Az ATM-EPS ezen prototípusán alapuló korszerűsített ATM-folyamat, amely további és alapvető információkat nyújt az ATM bizonytalanságairól, és javítja az ATM-eredmények hitelességét. |
| --- | --- |

—

Az ATM-EPS ezen prototípusán alapuló korszerűsített ATM-folyamat, amely további és alapvető információkat nyújt az ATM bizonytalanságairól, és javítja az ATM-eredmények hitelességét.

4. termék: A többszöröshullámforma-technológián alapuló adatfeldolgozási és interaktív rendszer frissítése

Háttér

A VIII. sz. uniós jogszabály keretében finanszírozott, infrahang- és hidroakusztikai adatokat feldolgozó szoftver, a DTK-(G)PMCC már operatív módon működik az IDC-nél, és azt most már a tagállamokkal is megosztják, az „NDC-in-a-Box”-on keresztül. E siker nyomán az NDC-k kérik a szoftver további frissítését, valamint azt, hogy az eszköz használatával javítsák a hidroakusztikai adatok feldolgozását. Ezenkívül frissíteni kell a kapcsolódó DTK-DIVA eszközt is, amely lehetővé teszi az állomások zajára vonatkozó információkat és a feldolgozási eredményeket ötvöző interaktív elemzés elvégzését, az infrahang-adatok esetében pedig az adatfeldolgozási elemzés és a légköri ismeretek összekapcsolását.

Egy szoftver biztosítása az IDC és az NDC-k számára (a DTK-(G)PMCC-n keresztül) jobb hidroakusztikai feldolgozást, valamint (DTK-DIVA-n keresztül) átfogó elemzést és megjelenítést kínál. A jobb hidroakusztikai feldolgozás javítja az ellenőrzési rendszer arra irányuló képességét, hogy meghatározza a víz alatt végzett nukleáris kísérletek helyét. A DTK-DIVA fejlesztése javítja a szakértők azon képességét, hogy kombinálják a szeizmológiai, hidroakusztikai és infrahang észlelések információit, és részletesebben meg tudják érteni az adott forráseseményt.

Várt eredmények

| — | Olyan szoftver biztosítása, amelyet a) az IDC és b) az NDC-k használnak infrahang- és hidroakusztikai feldolgozásához, valamint interaktív elemzéshez. |
| --- | --- |

—

Olyan szoftver biztosítása, amelyet a) az IDC és b) az NDC-k használnak infrahang- és hidroakusztikai feldolgozásához, valamint interaktív elemzéshez.

Várt kimenetek

| — | Hidroakusztikai és infrahang-események rekonstrukciója, valamint ezen események átfogó elemzése. |
| --- | --- |

—

Hidroakusztikai és infrahang-események rekonstrukciója, valamint ezen események átfogó elemzése.

2. komponens: A radioaktívxenon-háttérsugárzás mérésére irányuló kampányok folytatása a világ különböző régióiban

Hatás

A radioaktívxenon-háttérsugárzás, illetve annak a CTBTO nemesgáz-rendszereire gyakorolt hatása tudományos megértésének további javítása, ami megerősíti a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszerének képességeit.

Háttér

A föld alatti, illetve víz alatti nukleáris robbantások nyomán megjelenő nemesgázok közül a xenon radioizotópot lehet legtöbbször észlelni. E radioizotópnak rendkívül fontos szerep jut annak megállapítása során, hogy egy esemény nukleáris jellegű-e.

A radioaktív xenon megfigyelése rendkívül érzékeny módszer, ugyanakkor az észlelések megbízható értelmezése nagyban függ a lokális háttérsugárzás ismeretétől és megértésétől. Világszerte több mint 500 nukleáris létesítmény bocsát ki rendszeresen radioaktív xenont rutinműveletek során. Az atomerőművek, a kutatóreaktorok és az orvosi izotópgyártó létesítmények a szokásos rutinműveletek során szintén termelnek radioaktív xenont. Az e számos antropogén forrásból származó kibocsátás jelentős háttérsugárzással jár, amely elfedheti a nukleáris robbantásból származó radioaktív xenonra utaló jeleket.

A radioaktívxenon-háttérsugárzás és a nukleáris kísérletből származó jelek közötti megkülönböztetés ezért összetett és kihívást jelentő feladat. E célból megfelelően meg kell vizsgálni a világ különböző régióiban várható nemesgáz-háttérsugárzást, mivel ez az egyetlen módja annak, hogy az aláíró államok helyesen és pontosan értelmezzék a radioaktívxenon-észleléseket az IMS-állomásokon.

Bár a CTBTO nemesgáz-rendszerek egyedülálló hálózatot alkotnak, nem fedik le teljesen a háttérsugárzás lehetséges jellemzőinek teljes skáláját. A szűrési módszerek továbbfejlesztéséhez, javításához és validálásához több konkrét empirikus adatra van szükség. A radioaktívxenon-háttérsugárzással kapcsolatos szükséges további ismereteket leginkább jól megtervezett helyszíni mérések segítségével lehet megszerezni, különösen azokban a régiókban, ahol meg lehet figyelni a CTBT szempontjából releváns megfigyelések és a normál regionális háttérsugárzás közötti interferenciát.

Az Európai Uniótól a III. sz. tanácsi határozat keretében kapott hozzájárulás segítségével a bizottság két hordozható rendszert fejlesztett ki és vásárolt meg a CTBTO számára érdeklődésre számot tartó négy radioaktívxenon-izotóp mérésére. Az V., VI., VII. és VIII. sz. tanácsi határozat keretében a világ különböző részein számos radioaktívxenon-mérési kampányra került sor. A japán kormánytól 2017-ben kapott hozzájárulás segítségével a bizottság megvásárolt egy harmadik hordozható rendszert.

Két rendszer jelenleg Japánban – Mutsuban és Horonobében – működik. Ezeket a helyszíneket azzal a céllal választották ki, hogy átmenetileg egy nagy sűrűségű minihálózatot működtessenek abban a japán régióban, ahol a Takasakiban található JPX38 IMS nemesgáz-rendszer is működik. Ez az első alkalom, hogy több rendszer elég közel helyezkedik el egymáshoz ahhoz, hogy lehetővé tegye a kísérleti adatokkal kapcsolatos konkrét tudományos vizsgálatokat, valamint 1) a háttérsugárzás mélyebb megértésére szolgáló módszerek kidolgozását és tesztelését, valamint (2) fejlett szűrési módszerek tervezését, tesztelését és továbbfejlesztését.

A japán kormány korábban hozzájárult a CTBTO azon szándékához, hogy egy harmadik rendszert telepítsen Fukuokában, délnyugati irányba kiterjesztve a nagy sűrűségű átmeneti konfigurációt. E harmadik rendszer telepítése a lehető leghamarabb meg fog történni.

Az alábbi kiadvány áttekintést ad a korábbi mérési kampányokról: https://doi.org/10.1016/j.jenvrad.2022.107053. Az áttekintés bemutatja az évek során gyűjtött radioaktívxenon-háttérsugárzásra vonatkozó mérési adatok értékét, ismerteti a tudományos eredményeket, valamint megfontolásra érdemes kérdéseket vet fel a jövőbeli mérési kampányok tervezésével kapcsolatban.

Az ezen erőfeszítésnek köszönhetően gyűjtött tudományos adatok kivételes lehetőséget biztosítanak a tudományos közösségnek arra, hogy mérési adatokat gyűjtsön egy olyan minihálózatból, amely megfelelő mérettel rendelkezik ahhoz, hogy mérni lehessen a nagy felbontású légköri terjedési modellek pontosságát. Ez egyszersmind segíti a tudományos közösséget annak jóval pontosabb megértésében, hogy a radioaktívxenon-háttérsugárzás mért szintje mennyire tér el az egyes állomásokon, ez pedig jelentős segítséget jelent az ideiglenes szakmai titkárság számára a radioaktívxenon-észlelések jelentőségének elemzésében. Megerősödik a nonproliferációs rendszer, ha a részes államok bíznak az ellenőrzési rendszer abbéli képességében, hogy megkülönböztesse a xenon-háttérsugárzást egy potenciális érdeklődésre számot tartó eseményből származó xenontól.

Az összegyűjtött adatokat, amelyek közvetlen jelentőséggel bírnak az ideiglenes szakmai titkárság számára, arra fogják felhasználni, hogy elmélyítsék a JPX38 nemesgáz-rendszerre gyakran hatással lévő ismert eurázsiai források megértését, valamint pontosabban jellemezzék azokat. Mivel ez a minihálózat-konfiguráció lehetővé teszi ugyanazon kibocsátási esemény megfigyelését több, a rendszerhez közeli helyszínen, a következőkre fogják felhasználni:

fejlett forráshelymeghatározó algoritmusok tesztelése és optimalizálása, valamint

a gyakori „C” szintű epizódok jobb megértése (ahol a „C” szint azt jelenti, hogy a CTBT szempontjából releváns xenon radioizotóp rendellenesen magas koncentrációban van jelen).

A szűrési módszerek e kampány eredményeként történő optimalizálása és fejlődése tükröződni fog az IDC elemzésében, nem csupán az RN38 adatait, hanem az összes többi IMS nemesgáz-rendszer adatait illetően is. Ez ugyancsak jelentősen segíti majd az ideiglenes szakmai titkárságot abban, hogy elemezze a xenonészlelések jelentőségét, ezáltal szintén erősítve az ellenőrzési rendszert.

Várt eredmények

| — | A globális radioaktívxenon-háttérsugárzás jobb megértése, ideértve annak regionális eltéréseit is, valamint a CTBT hatálya alá tartozó észlelések megfelelőbb értelmezése. Ez az eredmény az ideiglenes szakmai titkárság és általánosabban a tudományos közösség által az összegyűjtött adatokon végzett tudományos kutatások széles körén keresztül fog megvalósulni. A CTBTO belsőleg már számos, a hordozható rendszerek által összegyűjtött adatokon alapuló tudományos kutatás elkészítését kezdeményezte. Ilyenek például a következők céljából készített tanulmányok:






  — | az ismert forrásoknak az IMS kelet-ázsiai állomásain tapasztalható hozzájárulási mintáinak jobb megértése és jellemzése a szezonális változások teljes ciklusa alatt, |
| --- | --- | --- |

—

A globális radioaktívxenon-háttérsugárzás jobb megértése, ideértve annak regionális eltéréseit is, valamint a CTBT hatálya alá tartozó észlelések megfelelőbb értelmezése. Ez az eredmény az ideiglenes szakmai titkárság és általánosabban a tudományos közösség által az összegyűjtött adatokon végzett tudományos kutatások széles körén keresztül fog megvalósulni. A CTBTO belsőleg már számos, a hordozható rendszerek által összegyűjtött adatokon alapuló tudományos kutatás elkészítését kezdeményezte. Ilyenek például a következők céljából készített tanulmányok:

—

az ismert forrásoknak az IMS kelet-ázsiai állomásain tapasztalható hozzájárulási mintáinak jobb megértése és jellemzése a szezonális változások teljes ciklusa alatt,

| — | a legnagyobb európai gyógyászatiizotópgyártó-létesítmények kibocsátására/kibocsátási mintáira vonatkozó ismeretek pontosítása, valamint e létesítmények radioaktívxenon-háttérsugárzásra gyakorolt hatásának értékelése, |
| --- | --- |

—

a legnagyobb európai gyógyászatiizotópgyártó-létesítmények kibocsátására/kibocsátási mintáira vonatkozó ismeretek pontosítása, valamint e létesítmények radioaktívxenon-háttérsugárzásra gyakorolt hatásának értékelése,

| — | annak vizsgálata, hogyan lehetne kiegészítő méréseket használni az ismert forrásokból eredő radioaktívxenon-háttérsugárzás pontos becslésére szolgáló eszközök kifejlesztésére, |
| --- | --- |

—

annak vizsgálata, hogyan lehetne kiegészítő méréseket használni az ismert forrásokból eredő radioaktívxenon-háttérsugárzás pontos becslésére szolgáló eszközök kifejlesztésére,

| — | mintatársítási technikák kidolgozása a bomlási konzisztencia elemzésének alkalmazásával ugyanazon észlelési esemény több helyszínen történő tanulmányozása céljából. |
| --- | --- |

—

mintatársítási technikák kidolgozása a bomlási konzisztencia elemzésének alkalmazásával ugyanazon észlelési esemény több helyszínen történő tanulmányozása céljából.

A Japánban zajló, radioaktívxenon-háttérsugárzás mérésére irányuló kampány folytatása még mindig sok felfedeznivalót rejt magában a tudományos ismeretek és a fejlesztés szempontjából. A világon nincs más olyan hely, ahol nagy sűrűségű konfiguráció működne, ezért ez páratlan lehetőség. Az első tanulmányok következtetéseinek megerősítéséhez elengedhetetlen, hogy a Japánban jelenleg zajló kampány végrehajtásának folytatása révén több adatot gyűjtsenek a nagy sűrűségű hálózat segítségével.

A japán mérési kampányt követően a rendszerek az ideiglenes szakmai titkárság rendelkezésére fognak állni, hogy a nyomonkövetési tanulmányokhoz használhassa azokat. A PrepCom által biztosított hordozható rendszerek használatára vonatkozó lehetséges iránymutatásokat figyelembe fogják venni, és a projekt hatókörét ennek megfelelően ki fogják igazítani. Alternatív megoldásként a rendszerek ideiglenes tartalék- vagy oktatórendszerként is használhatók.

Várt kimenetek

A főbb várt kimenetek a következők:

| — | a globális radioaktívxenon-háttérsugárzás jobb megértése/jellemzése, ideértve annak regionális eltéréseit is, különösen a JPX38 nemesgáz-rendszerben, |
| --- | --- |

—

a globális radioaktívxenon-háttérsugárzás jobb megértése/jellemzése, ideértve annak regionális eltéréseit is, különösen a JPX38 nemesgáz-rendszerben,

| — | az ismert eurázsiai forrásokra vonatkozó jelenlegi ismeretek pontosítása, ami a „C” szintű epizódok jobb megértéséhez/értelmezéséhez vezet, |
| --- | --- |

—

az ismert eurázsiai forrásokra vonatkozó jelenlegi ismeretek pontosítása, ami a „C” szintű epizódok jobb megértéséhez/értelmezéséhez vezet,

| — | a légköri terjedési modellezés (ATM), és különösen a nagy felbontású légköri terjedési modellezés javítása, |
| --- | --- |

—

a légköri terjedési modellezés (ATM), és különösen a nagy felbontású légköri terjedési modellezés javítása,

| — | (az IMS összes többi nemesgáz-rendszerének adataira alkalmazandó) továbbfejlesztett forráshelymeghatározó algoritmusok/szűrési módszerek fejlesztése, tesztelése és optimalizálása, |
| --- | --- |

—

(az IMS összes többi nemesgáz-rendszerének adataira alkalmazandó) továbbfejlesztett forráshelymeghatározó algoritmusok/szűrési módszerek fejlesztése, tesztelése és optimalizálása,

| — | a nukleáris kísérletek hatékonyabb észlelése, helymeghatározása és jellemzése radioaktívxenon-kibocsátás alapján. |
| --- | --- |

—

a nukleáris kísérletek hatékonyabb észlelése, helymeghatározása és jellemzése radioaktívxenon-kibocsátás alapján.

3. komponens: Az IMS hitelesített kiegészítő szeizmológiai állomásainak karbantartása

Hatás

Az IMS kiegészítő szeizmológiai állomásainak jobb karbantartása megerősíti a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszerén belüli képességeket, valamint hozzájárul a globális biztonsághoz és a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásához.

Háttér

Ez a projektelem továbbra is a meghibásodott kiegészítő szeizmológiai állomásokkal és a korábban rossz teljesítményt nyújtó azon állomásokkal foglalkozik majd, amelyek sürgős karbantartási beavatkozást igényelnek, lehetőleg a pénzügyi nehézségekkel küzdő országokban található állomásokat célozva meg. Emellett szükség esetén és indokolt esetben megelőző karbantartási intézkedésekre is sor kerül. Ez utóbbiakra az elavult berendezések jelentette probléma kezelése és az ehhez kapcsolódóan végzett korszerűsítés útján, valamint a tartalékberendezések rendelkezésre állásának javításával kerül majd sor.

Az IMS kiegészítő szeizmológiai állomásainak nyújtott támogatás, valamint az üzemeltetője/üzemeltetői műszaki ismereteinek és készségeinek fejlesztése magában foglalja a szükséges és indokolt állomáslátogatásokat és helyszíni hibaelhárítást, amelyek során a tervek szerint gyakorlati bemutatókra és képzésekre is sor kerül. Felhívjuk a figyelmet arra, hogy ezt más intézkedésekkel, például az állomásüzemeltetők műszaki képzéseivel együtt kell megvalósítani, amelyekre a bécsi nemzetközi központban kerül sor rendszeres időpontokban.

A korábbi programokhoz hasonlóan a monitoringlétesítmények támogatási részlegének karbantartó egységén (IMS/MFS/M) belüli, teljes munkaidőben foglalkoztatott személyzetnek kell megterveznie és végrehajtania a hibaelhárítási és karbantartási projekteket az érintett kiegészítő szeizmológiai állomásokon.

Várt eredmények

| — | Az állomásokon az eszközök működési hibája, a berendezések meghibásodása, életciklusának vége, illetve elavulása, valamint az alkatrészhiány miatt felmerülő olyan problémák kezelése, amelyek hosszabb üzemszüneteket vagy leállási időt eredményeznek, és hozzájárulnak a rossz teljesítményhez és a küldetésteljesítési képesség gyakori elvesztéséhez. |
| --- | --- |

—

Az állomásokon az eszközök működési hibája, a berendezések meghibásodása, életciklusának vége, illetve elavulása, valamint az alkatrészhiány miatt felmerülő olyan problémák kezelése, amelyek hosszabb üzemszüneteket vagy leállási időt eredményeznek, és hozzájárulnak a rossz teljesítményhez és a küldetésteljesítési képesség gyakori elvesztéséhez.

| — | Hozzájárulás az atomsorompóval kapcsolatos globális biztonsághoz azáltal, hogy valódi, mérhető hatást gyakorol az IMS hálózat észlelési képességére és a kiegészítő szeizmológiai állomások hálózata szegmenseinek megbízhatóságára. E projekt hatása minden megcélzott állomás esetében tükröződik majd, amelyek az IMS műszaki követelményeivel összhangban álló műszaki szintet fognak elérni tartós módon, az IMS kiegészítő szeizmológiai állomásainak jobb karbantartása révén. A várakozások szerint ez jelentősen javítani fogja az adatok rendelkezésre állását és minőségét azokon az állomásokon, amelyek a berendezések javítása, cseréje vagy rendszerfejlesztés miatt a program célkeresztjében állnak. |
| --- | --- |

—

Hozzájárulás az atomsorompóval kapcsolatos globális biztonsághoz azáltal, hogy valódi, mérhető hatást gyakorol az IMS hálózat észlelési képességére és a kiegészítő szeizmológiai állomások hálózata szegmenseinek megbízhatóságára. E projekt hatása minden megcélzott állomás esetében tükröződik majd, amelyek az IMS műszaki követelményeivel összhangban álló műszaki szintet fognak elérni tartós módon, az IMS kiegészítő szeizmológiai állomásainak jobb karbantartása révén. A várakozások szerint ez jelentősen javítani fogja az adatok rendelkezésre állását és minőségét azokon az állomásokon, amelyek a berendezések javítása, cseréje vagy rendszerfejlesztés miatt a program célkeresztjében állnak.

| — | A folyamatos teljesítmény javítása az állomások rendszereinek és berendezéseinek megerősítése, valamint az érintett állomások üzemeltetői műszaki ismereteinek bővítése révén. |
| --- | --- |

—

A folyamatos teljesítmény javítása az állomások rendszereinek és berendezéseinek megerősítése, valamint az érintett állomások üzemeltetői műszaki ismereteinek bővítése révén.

Várt kimenetek

| — | Az adatok rendelkezésre állásának és minőségének javulása az e program keretében megcélzott kiegészítő szeizmológiai állomásokon: A megcélzott szeizmológiai kiegészítő állomásokon az adatok tartós módon való, 95%-os arányig, vagy a 100%-os arányhoz lehető leginkább közelítő rendelkezésre állásának elérése. E várt eredmény meghatározásához a hitelesített adatok rendelkezésre állásának volumenét fogják mérni, amely az állomáson végzett tevékenység befejezését követően várhatóan javulni fog. |
| --- | --- |

—

Az adatok rendelkezésre állásának és minőségének javulása az e program keretében megcélzott kiegészítő szeizmológiai állomásokon: A megcélzott szeizmológiai kiegészítő állomásokon az adatok tartós módon való, 95%-os arányig, vagy a 100%-os arányhoz lehető leginkább közelítő rendelkezésre állásának elérése. E várt eredmény meghatározásához a hitelesített adatok rendelkezésre állásának volumenét fogják mérni, amely az állomáson végzett tevékenység befejezését követően várhatóan javulni fog.

| — | A célzott kiegészítő szeizmológiai állomások karbantartásának és stabilitásának javítása: Idetartozik a jobb teljesítmény elérése az idő előrehaladtával, az állomás csökkentett leállási ideje mellett. E várt eredmény meghatározásához a hitelesített adatok jobb rendelkezésre állásának volumenét fogják mérni az állomáson végzett tevékenység befejezését követő (legalább) három hónapos időszak során. |
| --- | --- |

—

A célzott kiegészítő szeizmológiai állomások karbantartásának és stabilitásának javítása: Idetartozik a jobb teljesítmény elérése az idő előrehaladtával, az állomás csökkentett leállási ideje mellett. E várt eredmény meghatározásához a hitelesített adatok jobb rendelkezésre állásának volumenét fogják mérni az állomáson végzett tevékenység befejezését követő (legalább) három hónapos időszak során.

Tevékenységek

| — | Műszaki tevékenységek:







  — | Az állomáson felmerülő problémák hibaelhárítása és diagnosztika elvégzése az állomásüzemeltetőkkel együttműködve. |
| --- | --- | --- |

—

Műszaki tevékenységek:

—

Az állomáson felmerülő problémák hibaelhárítása és diagnosztika elvégzése az állomásüzemeltetőkkel együttműködve.

| — | A megoldási lehetőségek feltérképezése a berendezés javítása, cseréje vagy tökéletesítése (vagy ezek kombinációja) alapján. |
| --- | --- |

—

A megoldási lehetőségek feltérképezése a berendezés javítása, cseréje vagy tökéletesítése (vagy ezek kombinációja) alapján.

| — | Végrehajtás, tesztelés és képzés: helyszíni kampány, amely magában foglalja a berendezések telepítését, tesztelését és az állomások üzemeltetőinek képzését. Szükség esetén az ideiglenes szakmai titkárság munkatársai által tett állomáslátogatások. |
| --- | --- |

—

Végrehajtás, tesztelés és képzés: helyszíni kampány, amely magában foglalja a berendezések telepítését, tesztelését és az állomások üzemeltetőinek képzését. Szükség esetén az ideiglenes szakmai titkárság munkatársai által tett állomáslátogatások.

| — | Kereskedelmi/műszaki tevékenységek:







  — | Berendezések és/vagy szolgáltatások beszerzése. Kapcsolattartás a vállalkozókkal és beszállítókkal. |
| --- | --- | --- |

—

Kereskedelmi/műszaki tevékenységek:

—

Berendezések és/vagy szolgáltatások beszerzése. Kapcsolattartás a vállalkozókkal és beszállítókkal.

| — | Szállítás és behozatal (adott esetben). |
| --- | --- |

—

Szállítás és behozatal (adott esetben).

| — | Üzembe helyezés és nyomon követés. |
| --- | --- |

—

Üzembe helyezés és nyomon követés.

4. komponens: A helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó műveleti kézikönyv tervezetéhez készült szövegminta fordítása

Hatás

Az, hogy a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó műveleti kézikönyv tervezetének legfrissebb változata az ENSZ további két hivatalos nyelvén elérhető lesz a 2025-ös integrált terepgyakorlatra, nemcsak javítja a CTBTO-n belüli többnyelvűséget és hozzájárul a helyszíni ellenőrzésekhez kapcsolódó képességek kiépítéséhez, hanem megerősíti a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszerén belüli képességeket is.

Háttér

A helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó műveleti kézikönyv egyike azoknak a dokumentumoknak, amelyeket a CTBT hatálybalépését követően jóvá kell hagyni. A kézikönyv iránymutatásul szolgál a szerződés és az ahhoz csatolt, a helyszíni ellenőrzések elvégzéséről szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek végrehajtásához, továbbá általános alapelveket és iránymutatásokat, valamint műszaki, operatív és igazgatási eljárásokat tartalmaz.

A B. munkacsoport a műveleti kézikönyv tervezete kidolgozásának harmadik fordulóját a 2014-es integrált terepgyakorlat lezáratlan kérdéseire és tanulságaira összpontosítva végzi.

Az Előkészítő Bizottság ötvennyolcadik ülésszakán (CTBT/PC-58/2) elfogadott, a 2022–2025. évi időszakra vonatkozó helyszíni ellenőrzési gyakorlatokból álló program (CTBT/PTS/INF.1613) részeként 2025-ben a tervek szerint nagyszabású integrált terepgyakorlatra kerül sor. A gyakorlat során tesztelendő fontos dokumentum a műveleti kézikönyv tervezete lesz. Az aláíró államok többnyelvűségre irányuló felhívására adott válaszként a dokumentumot az ENSZ valamennyi nyelvére le kell fordítani. Ez lehetővé teszi majd a világ bármely régiójában tevékenykedő műszaki szakértők számára, hogy pontosan megértsék a dokumentumot, és alapvetően hozzá fog járulni a helyszíni ellenőrzésekhez kapcsolódó képességek kiépítéséhez.

Várt eredmények

| — | A CTBTO-n belüli többnyelvűség előmozdítása és hozzájárulás a helyszíni ellenőrzésekhez kapcsolódó képességek kiépítéséhez. |
| --- | --- |

—

A CTBTO-n belüli többnyelvűség előmozdítása és hozzájárulás a helyszíni ellenőrzésekhez kapcsolódó képességek kiépítéséhez.

Várt kimenetek

| — | A helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó műveleti kézikönyv tervezetéhez készült szövegmintának a CTBTO két alábbi hivatalos nyelvére történő lefordítása: francia és spanyol. |
| --- | --- |

—

A helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó műveleti kézikönyv tervezetéhez készült szövegmintának a CTBTO két alábbi hivatalos nyelvére történő lefordítása: francia és spanyol.

Tevékenységek

A helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó műveleti kézikönyv tervezetéhez készült szövegminta legújabb változatának angolról a CTBTO két hivatalos nyelvére (francia és spanyol) történő fordítását az ideiglenes szakmai titkárság és az ENSZ bécsi irodája közötti állandó megállapodás keretében ki fogják szervezni.

A helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó műveleti kézikönyv tervezetéhez készült szövegminta fordításának legkésőbb 2024. május végén rendelkezésre kell állnia.

2. tevékenység: Integrált kapacitásépítés

1. komponens: Helyszíni ellenőrzésekről szóló regionális bevezető tanfolyam (RIC) az afrikai földrajzi régió számára

Hatás

Alapismeretek nyújtása a szerződéstől és annak a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezéseiről, továbbá áttekintés biztosítása a helyszíni ellenőrzési tevékenységekről és az ezek során alkalmazott berendezésekről, gyakorlati képzést nyújtva az aláíró államok szakértői számára fejlődő országokban, aminek eredményeként nőni fog a helyszíni ellenőrzésekről szóló, folyamatban lévő lineáris képzési programban résztvevők, valamint a részvétel céljából jelöltek száma.

Háttér

A helyszíni ellenőrzésekkel foglalkozó regionális bevezető tanfolyamok kapacitásépítési tevékenységként alapvető fontosságúnak bizonyultak a CTBT ellenőrzési rendszerének megerősítése szempontjából, és konkrétan a helyszíni ellenőrzések felügyelősége képzési programjának kidolgozása, valamint az ebben az ellenőrképzési programban helyettesítő ellenőrként való részvételre jelentkezők aláíró államok általi kinevezése szempontjából.

Az adatok azt mutatják, hogy kimutatható az az összefüggés, hogy a regionális bevezető tanfolyamok lebonyolítását követően megnő az adott földrajzi régiókból érkező jelöltek száma. A bizottság elindította a helyszíni ellenőrzésekről szóló lineáris képzési programot (2022–2025), amelynek célja a képzés integrálása valamennyi képzési ciklusba, és a készségek fenntartására irányuló, hatékonyabb képzések biztosítása.

A projekt célja 1 regionális bevezető tanfolyam megrendezése a CTBT afrikai földrajzi régiójában annak érdekében, hogy a helyszíni ellenőrzésekről szóló lineáris képzési program keretében a földrajzi és nemek szerinti megoszlás tekintetében a résztvevők lehető legsokszínűbb csoportja alakuljon ki.

A regionális bevezető tanfolyamra 2024 márciusában kerül majd sor.

A tanfolyam 8 napos jelenléti, vegyes tanulást biztosító tanfolyamként kerül megrendezésre, amely elméleti, illetve túlnyomórészt gyakorlati bevezető képzést nyújt majd a helyszíni ellenőrzésekről szóló szerződések jegyzőkönyveiről, a felszerelésekről, a technikákról és az eljárásokról. A regionális bevezető tanfolyamok egy, a képzési program hatékonyságát érvényesítő, ún. „capstone” terepgyakorlattal végződnek.

Várt eredmények

| — | Megismertetni a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó rendszert a térség aláíró államainak nemzeti műszaki szakértőivel és személyzetével. |
| --- | --- |

—

Megismertetni a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó rendszert a térség aláíró államainak nemzeti műszaki szakértőivel és személyzetével.

| — | Kibővíteni a térség aláíró államai azon szakértőinek csoportját, akik részt tudnak venni a helyszíni ellenőrzésekkel kapcsolatos tevékenységekben, valamint felkutatni a potenciális jelölteket az ideiglenes szakmai titkárság helyettesítő ellenőröket tartalmazó jegyzékébe való felvételük céljából. |
| --- | --- |

—

Kibővíteni a térség aláíró államai azon szakértőinek csoportját, akik részt tudnak venni a helyszíni ellenőrzésekkel kapcsolatos tevékenységekben, valamint felkutatni a potenciális jelölteket az ideiglenes szakmai titkárság helyettesítő ellenőröket tartalmazó jegyzékébe való felvételük céljából.

Várt kimenetek

| — | Az ebből a régióból érkező szakértők részvételének számszerű növekedése a helyszíni ellenőrzésekről szóló, folyamatban lévő lineáris képzési programon. |
| --- | --- |

—

Az ebből a régióból érkező szakértők részvételének számszerű növekedése a helyszíni ellenőrzésekről szóló, folyamatban lévő lineáris képzési programon.

| — | Az ellenőrzés módja a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó adatbázisban szereplő helyettesítő ellenőröket tömörítő, az 1–3. képzési ciklusból származó jegyzéknek, valamint a helyszíni ellenőrzésekről szóló lineáris képzési program félidejében rendelkezésre álló jegyzéknek az összehasonlító elemzése lesz. |
| --- | --- |

—

Az ellenőrzés módja a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó adatbázisban szereplő helyettesítő ellenőröket tömörítő, az 1–3. képzési ciklusból származó jegyzéknek, valamint a helyszíni ellenőrzésekről szóló lineáris képzési program félidejében rendelkezésre álló jegyzéknek az összehasonlító elemzése lesz.

Tevékenységek

| — | A RIC-26 tanfolyamra 2024 elején kerül sor az afrikai régióban. |
| --- | --- |

—

A RIC-26 tanfolyamra 2024 elején kerül sor az afrikai régióban.

2. komponens: A nemzeti adatközpontok kapacitásépítése

Hatás

A szerződés ellenőrzési rendszerének megerősítése és támogatásának fenntartása az aláíró államok nemzeti adatközpontjai (NDC) kapacitásainak kialakítása és javítása révén – különösen a fejlődő országokban –, hogy azok teljes mértékben kiaknázhassák az ellenőrzési rendszer által generált adatokat és termékeket.

Háttér

A kapacitásépítés alapvető fontosságúnak bizonyult a CTBT ellenőrzési rendszerének megerősítése szempontjából. A bizottság továbbra is támogatja az aláíró államokat azzal, hogy segítséget nyújt és eszközöket biztosít a CTBT ellenőrzési rendszerében való aktív részvételhez szükséges képességek fejlesztéséhez. Több kontinens fejlődő országa is elkezdte használni az IMS-adatokat és az IDC-termékeket, mivel ezek az adatok és termékek nemcsak ellenőrzési célra bizonyulhatnak hasznosnak, hanem polgári, tudományos és ipari alkalmazásuk is lehetséges. A B. munkacsoport elismerte a bizottság kapacitásépítési stratégiáját. Az európai uniós finanszírozás időtartama alatt az aláíró államok tudományos és műszaki személyzete tematikus képzéseken vett részt az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag használatáról, valamint a CTBT-vel kapcsolatos ismeretekről, amelyeket a nemzeti hatóságok közvetlenül hasznosíthatnak. Továbbá a fejlődő országokban az NDC-knek otthont adó intézmények az adatfeldolgozási kapacitásuk létrehozásához vagy továbbfejlesztéséhez szükséges alapvető berendezéseket kaptak.

Várt eredmények

| — | A CTBT ellenőrzési rendszerének megerősödése, valamint az IMS-adatok és az IDC-termékek fejlődő országok NDC-i általi használatának fokozása. |
| --- | --- |

—

A CTBT ellenőrzési rendszerének megerősödése, valamint az IMS-adatok és az IDC-termékek fejlődő országok NDC-i általi használatának fokozása.

Várt kimenetek

| — | A kapacitásépítési rendszer berendezéseinek biztosítása az NDC-k számára, az ellenőrzési rendszerben való – az IMS-adatokhoz és az IDC-termékekhez való hozzáférés és azok elemzése révén történő – aktív részvételhez szükséges nemzeti kapacitás létrehozásának és továbbfejlesztésének támogatása érdekében. |
| --- | --- |

—

A kapacitásépítési rendszer berendezéseinek biztosítása az NDC-k számára, az ellenőrzési rendszerben való – az IMS-adatokhoz és az IDC-termékekhez való hozzáférés és azok elemzése révén történő – aktív részvételhez szükséges nemzeti kapacitás létrehozásának és továbbfejlesztésének támogatása érdekében.

| — | Helyszíni szakmai látogatások az NDC-kben a kapacitásépítési rendszer telepítéséhez és/vagy fenntartásához nyújtott műszaki segítségnyújtás céljából. |
| --- | --- |

—

Helyszíni szakmai látogatások az NDC-kben a kapacitásépítési rendszer telepítéséhez és/vagy fenntartásához nyújtott műszaki segítségnyújtás céljából.

| — | A fejlődő országok szakértőinek támogatása a szükséges háttérrel és képzésekkel a CTBTO által rendezett műhelytalálkozókon és képzéseken való részvételük megkönnyítése érdekében. |
| --- | --- |

—

A fejlődő országok szakértőinek támogatása a szükséges háttérrel és képzésekkel a CTBTO által rendezett műhelytalálkozókon és képzéseken való részvételük megkönnyítése érdekében.

| — | Regionális műhelytalálkozók és képzések szervezése. |
| --- | --- |

—

Regionális műhelytalálkozók és képzések szervezése.

Tevékenységek

| — | Két képzés az NDC-képzés és két regionális műhelytalálkozó. |
| --- | --- |

—

Két képzés az NDC-képzés és két regionális műhelytalálkozó.

| — | Négy SeisComP-tanfolyam. |
| --- | --- |

—

Négy SeisComP-tanfolyam.

| — | Hat nyomonkövetési/karbantartási látogatás. |
| --- | --- |

—

Hat nyomonkövetési/karbantartási látogatás.

| — | Tizenhat kapacitásépítési rendszer beszerzése, nagy tárhellyel rendelkező, nagy teljesítményű szervereket is beleértve, valamint szabványosított szoftver telepítése. |
| --- | --- |

—

Tizenhat kapacitásépítési rendszer beszerzése, nagy tárhellyel rendelkező, nagy teljesítményű szervereket is beleértve, valamint szabványosított szoftver telepítése.

| — | A kapacitásépítési rendszerek karbantartása. |
| --- | --- |

—

A kapacitásépítési rendszerek karbantartása.

3. komponens: A fejlődő országok műszaki szakértőinek részvétele a CTBTO Előkészítő Bizottságának hivatalos szakmai ülésein (műszaki szakértői támogatási projekt, röviden: TESP)
   (1)

Hatás

A CTBTO Előkészítő Bizottsága egyetemes jellegének megerősítése, valamint az inkluzivitás és a diverzitás fokozása azáltal, hogy megnövelik a fejlődő országok szakértőinek a CTBTO politikai döntéshozatali folyamataihoz való érdemi hozzájárulást lehetővé tevő szakértői kapacitását.

Háttér

2006 novemberében a bizottság a huszonhetedik ülésszakán (2006. november 13–17.) megállapodott egy kísérleti projekt (TESP) létrehozásáról, amelynek célja az volt, hogy támogassa a fejlődő országok műszaki szakértőinek a B. munkacsoport munkájában való részvételét. A projektet azóta többször meghosszabbították.

Sok fejlődő országban nem állnak rendelkezésre az ahhoz szükséges pénzügyi erőforrások, hogy lehetővé tegyék a szakértőik számára a CTBTO Előkészítő Bizottságának hivatalos szakmai ülésein folyó tudományos és szakmai munkában való részvételt. Ez nyilvánvalóan azt jelenti, hogy a fejlődő országok képviselői nem tudnak megfelelő módon és rendszeresen részt venni a szerződés ellenőrzési rendszerével kapcsolatos kulcsfontosságú szakmai kérdésekre vonatkozó ajánlások megfogalmazásában és az azokkal kapcsolatos döntéshozatalban. Ezen elégtelen részvétel azért is különösen problematikus, mert a szerződés Nemzetközi Megfigyelőrendszerének részét képező állomások közül számos állomás fejlődő ország területén található, vagy ott fog elhelyezkedni, és irányításukat az ezen országok intézményei végzik. Emellett számos fejlődő országban jelenleg is zajlik az NDC-k létrehozása és fejlesztése annak érdekében, hogy az adatközpontok kiaknázhassák az ellenőrzési rendszer által generált adattermékeket, amelyeket nemcsak ellenőrzésre, hanem polgári és tudományos célokra is felhasználhatnak.

A finanszírozás segítségével a CTBTO legalább 12, a CTBT-vel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó vezető műszaki szakértőt fog tudni kiválasztani a fejlődő országokból, és finanszírozni tudja majd az ellenőrzési kérdésekkel foglalkozó, a CTBTO bécsi (Ausztria) központjában évente kétszer ülésező B. munkacsoport ülésein való részvételüket. A nemek közötti egyensúly és a megfelelő földrajzi megoszlás elérése kulcsfontosságú kritérium lesz a kiválasztás szempontjából.

Várt eredmények

| — | A fejlődő országok műszaki szakértőinek a CTBTO ellenőrzési technológiáival, valamint a szélesebb körű polgári és tudományos alkalmazási módokkal kapcsolatos ismereteinek és készségeinek bővülése, ami végső soron hozzájárul majd a hosszú távú nemzeti fejlesztési eredményekhez az érintett területeken. |
| --- | --- |

—

A fejlődő országok műszaki szakértőinek a CTBTO ellenőrzési technológiáival, valamint a szélesebb körű polgári és tudományos alkalmazási módokkal kapcsolatos ismereteinek és készségeinek bővülése, ami végső soron hozzájárul majd a hosszú távú nemzeti fejlesztési eredményekhez az érintett területeken.

| — | A nemek közötti egyensúly és a földrajzi sokféleség javulása a fejlődő országoknak a CTBT ellenőrzési rendszeréről folytatott szakpolitikai vitákban részt vevő szakértői körében. |
| --- | --- |

—

A nemek közötti egyensúly és a földrajzi sokféleség javulása a fejlődő országoknak a CTBT ellenőrzési rendszeréről folytatott szakpolitikai vitákban részt vevő szakértői körében.

Várt kimenetek

| — | Legalább 12, fejlődő országbeli műszaki szakértő személyes részvételének finanszírozása a B. munkacsoport Bécsben tartandó ülésein évente kétszer (egyenlő férfi–nő arányban). |
| --- | --- |

—

Legalább 12, fejlődő országbeli műszaki szakértő személyes részvételének finanszírozása a B. munkacsoport Bécsben tartandó ülésein évente kétszer (egyenlő férfi–nő arányban).

| — | Képzés biztosítása a szakértők számára a CTBT ellenőrzési technológiáival, valamint a polgári és tudományos alkalmazási módokkal kapcsolatos tudományos és műszaki szempontokról. |
| --- | --- |

—

Képzés biztosítása a szakértők számára a CTBT ellenőrzési technológiáival, valamint a polgári és tudományos alkalmazási módokkal kapcsolatos tudományos és műszaki szempontokról.

3. tevékenység: Tájékoztatási tevékenységek

1. komponens: A következő generáció tájékoztatása a CTBT-ről

Hatás

A leszerelés és a nonproliferáció területén jártas jövőbeli vezetők csoportjának kialakítása a generációk közötti párbeszéd, a régiók közötti szinergiák és a több dimenziót felölelő kutatások ösztönzésével, végső soron hozzájárulva a CTBT-t aláíró államok képességeinek megerősítéséhez.

Háttér

A CTBTO horizontális kötelezettségvállalása fokozni az olyan szakértők következő generációjának szerepvállalását, akik mind politikai, mind szakmai szempontból képesek képviselni a CTBT küldetését, valamint előmozdítani a szerződés egyetemessé tételét és hatálybalépését.

A CTBTO 2016 óta élen jár az ENSZ rendszerén belül abban, hogy megnyitja fórumait a civil társadalom előtt, és aktívan bevonja a következő generációt, különösen a CTBTO ifjúsági csoportjának kiemelt tájékoztatási programja révén. A program egyedülálló kapacitásépítési, kutatási és oktatási lehetőségeket kínál a (több mint 125 országból érkező) szakértők következő generációja számára a jellemzően zárt nukleáris nonproliferációs és leszerelési környezetben.

Ez a komponens támogatni fogja egy olyan, ifjúsági kezdeményezésekből álló, fenntartható, méretezhető és jól irányított ökoszisztéma létrehozását, amelynek célja, hogy egyre nagyobb rálátással és hatással rendelkező, globális ifjúsági kapacitásokat építsen ki. A cél konkrét célcsoportokra – például a CTBT-t még nem megerősítő és még nem aláíró államokból érkező fiatal újságírókra, tudósokra és leendő döntéshozókra – szabott kapacitásépítési tevékenységek szervezése. Ez a megközelítés fel fogja hívni a figyelmet a CTBT-re, és elősegíti a különböző hátterű szakértők következő generációja körében a CTBT tájékozott képviseletét, továbbá végső soron támogatja a szerződés egyetemessé tételét és hatálybalépését.

Várt eredmények

| — | A nukleáris leszerelésről és a CTBT-ről, valamint annak egyetemessé tételéről és hatálybalépéséről alapos ismeretekkel rendelkező, szerepvállalásra képes és elkötelezett fiatal szakemberekből álló új csoport létrejötte. |
| --- | --- |

—

A nukleáris leszerelésről és a CTBT-ről, valamint annak egyetemessé tételéről és hatálybalépéséről alapos ismeretekkel rendelkező, szerepvállalásra képes és elkötelezett fiatal szakemberekből álló új csoport létrejötte.

| — | A szerződés egyetemessé tételét és hatálybalépését támogató fiatal szakemberek hálózatának bővülése és diverzifikálása (mind regionális, mind profiljuk szempontjából), ezzel egy időben segítve a CTBT nemzetközi láthatóságának javítását. |
| --- | --- |

—

A szerződés egyetemessé tételét és hatálybalépését támogató fiatal szakemberek hálózatának bővülése és diverzifikálása (mind regionális, mind profiljuk szempontjából), ezzel egy időben segítve a CTBT nemzetközi láthatóságának javítását.

| — | A CTBT-vel kapcsolatos témák közösségi médiában való megjelenítésének javulása. |
| --- | --- |

—

A CTBT-vel kapcsolatos témák közösségi médiában való megjelenítésének javulása.

Várt kimenetek

| — | Előadás-sorozat vezető kommunikációs szakértők részvételével. |
| --- | --- |

—

Előadás-sorozat vezető kommunikációs szakértők részvételével.

| — | Kapacitásépítés az újságírók következő generációja körében a nukleáris leszerelés és a nonproliferáció témájában, átfogó képet nyújtva számukra a CTBT-ről és annak a nemzetközi béke és biztonság területén betöltött szerepéről. |
| --- | --- |

—

Kapacitásépítés az újságírók következő generációja körében a nukleáris leszerelés és a nonproliferáció témájában, átfogó képet nyújtva számukra a CTBT-ről és annak a nemzetközi béke és biztonság területén betöltött szerepéről.

| — | A civil újságíró-akadémia diplomásainak beszámolója a tudományos és technológiai konferenciáról és a tudománydiplomáciai szimpóziumról, növelve a szerződés ismertségét a fiatalok körében. |
| --- | --- |

—

A civil újságíró-akadémia diplomásainak beszámolója a tudományos és technológiai konferenciáról és a tudománydiplomáciai szimpóziumról, növelve a szerződés ismertségét a fiatalok körében.

| — | A CTBT-ről szóló közösségimédia- és tájékoztatási termékek készítése és online közzététele a CTBTO ifjúsági csoportjának tagjai által. |
| --- | --- |

—

A CTBT-ről szóló közösségimédia- és tájékoztatási termékek készítése és online közzététele a CTBTO ifjúsági csoportjának tagjai által.

Tevékenységek

| — | A CTBTO ifjúsági csoportja tagjainak részvétele a 2024-es és a 2026-os tudománydiplomáciai szimpóziumon |
| --- | --- |

—

A CTBTO ifjúsági csoportja tagjainak részvétele a 2024-es és a 2026-os tudománydiplomáciai szimpóziumon

| — | A CTBTO ifjúsági csoportja tagjainak részvétele a 2025-ös tudományos és technológiai konferencián |
| --- | --- |

—

A CTBTO ifjúsági csoportja tagjainak részvétele a 2025-ös tudományos és technológiai konferencián

| — | Civil újságíró-akadémia |
| --- | --- |

—

Civil újságíró-akadémia

| — | A civil újságíró-akadémia fejleszteni fogja az ifjúsági csoport tagjainak kommunikációs és közösségi médiával kapcsolatos készségeit A hivatásos közösségimédia-oktatók gyakorlati műhelytalálkozókat és mentorálást biztosítanak majd a CTBTO ifjúsági csoportjának tagjai számára, és megtanítják őket arra, hogyan: |
| --- | --- |

—

A civil újságíró-akadémia fejleszteni fogja az ifjúsági csoport tagjainak kommunikációs és közösségi médiával kapcsolatos készségeit A hivatásos közösségimédia-oktatók gyakorlati műhelytalálkozókat és mentorálást biztosítanak majd a CTBTO ifjúsági csoportjának tagjai számára, és megtanítják őket arra, hogyan:

| — | készítsenek hatékony interjúkat a különféle érdekelt felekkel – diplomatákkal, műszaki szakértőkkel és más fiatalokkal –, valamint hogyan készüljenek fel, kutassanak és hogyan tegyenek fel megfelelő kérdéseket; |
| --- | --- |

—

készítsenek hatékony interjúkat a különféle érdekelt felekkel – diplomatákkal, műszaki szakértőkkel és más fiatalokkal –, valamint hogyan készüljenek fel, kutassanak és hogyan tegyenek fel megfelelő kérdéseket;

| — | fejlesszenek professzionális termékeket a Facebookon, a Twitteren, a Youtube-on és más közösségi médiumokban történő publikálás céljából, a Canva és más, hangrögzítésre és hatásos vizuális tartalmak létrehozására alkalmas mobil újságírási technikák alkalmazásával; |
| --- | --- |

—

fejlesszenek professzionális termékeket a Facebookon, a Twitteren, a Youtube-on és más közösségi médiumokban történő publikálás céljából, a Canva és más, hangrögzítésre és hatásos vizuális tartalmak létrehozására alkalmas mobil újságírási technikák alkalmazásával;

| — | bonyolítsanak le sikeres tájékoztató rendezvényeket; |
| --- | --- |

—

bonyolítsanak le sikeres tájékoztató rendezvényeket;

| — | optimalizálják a közösségimédia-használatot a hatásos üzenetek közvetítése érdekében. |
| --- | --- |

—

optimalizálják a közösségimédia-használatot a hatásos üzenetek közvetítése érdekében.

2. komponens: A CTBTO mentori programja

Hatás

12 pályakezdő női jelöltből álló tehetségbázis létrehozása nukleáris nonproliferáció és leszerelés területén nyíló álláshelyekre a CTBT-t aláíró államok azon képességeinek megerősítése érdekében, amelyek a CTBT-ből eredő ellenőrzési kötelezettségeik teljesítését és a CTBT rendszerében való részvételükből fakadó előnyök teljes mértékű kiaknázását szolgálják.

Háttér

A CTBTO 2022-ben, a CTBT évfordulója és a tervezett tudománydiplomáciai szimpózium alkalmával személyre szabott mentori programot indított 12 pályakezdő, a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) területén dolgozó nő számára. A CTBTO célja, hogy kapcsolatot teremtsen a TTMM területén dolgozó pályakezdő nők és az ideiglenes szakmai titkárság műszaki szakértői között. A mentorálás lehetőséget nyújt a nőknek arra, hogy kapcsolatokat építsenek ki, megerősítsék a megerősíteni kívánt készségeiket, és letisztuljanak személyes és szakmai céljaik. A mentorálás minden érintett – mentor és mentorált – számára lehetőséget kínál arra, hogy tanuljon és fejlessze készségeiket. A CTBTO Előkészítő Bizottsága azonban tudatában van annak, hogy a férfiak fontos szerepet játszanak a nemek paritásának elérése és a meglévő egyenlőtlenségek kezelése tekintetében. Ennek megfelelően az ideiglenes szakmai titkárság mentorai között nők és férfiak is találhatók.

Ez a TTMM területén dolgozó valamennyi pályakezdő nő (előnyben részesülnek az Afrikából, Latin-Amerikából és a Karib-térségből, a Közel-Keletről és Dél-Ázsiából, Délkelet-Ázsiából, illetve a Csendes-óceán térségéből és a Távol-Keletről származó jelölteket) számára nyitva álló virtuális mentori program jó példa a CTBTO azon kezdeményezéseire, amelyek célja a nemek közötti egyenlőséget, a sokféleséget és a következő generáció szerepvállalásának fokozását támogató tehetségbázis létrehozása.

A mentori program 2022. évi kísérleti változatának keretében a mentoráltak többek között egyéni mentorálási foglalkozásokon és havi tematikus szemináriumokon vettek részt, amelyeket készségfejlesztő tréningek és a CTBTO küldetésével és tevékenységeivel kapcsolatos tájékoztatásról szóló foglalkozások egészítettek ki. A résztvevők egyik célja az volt, hogy tanulmányokat dolgozzanak ki, amelyeket a 2023. június 19–23-i tudományos és technológiai konferencián ismertetnek. A mentoráltak emellett részt vehettek a 2022. évi tudománydiplomáciai szimpóziumon is.

Egy másik, e program keretében kidolgozott kezdeményezés gyors szakmai előmeneteli lehetőség biztosítása volt a mentoráltak számára. A női mentoráltak egyikét az állandó képviselete jelölte arra, hogy részt vegyen a CTBTO-nak a mentori program későbbi ciklusaiban alkalmazandó helyettesítő ellenőrök kiképzésére irányuló kapacitásépítési tevékenységeiben. A CTBTO arra törekszik, hogy a mentoráltak megfigyelői státuszát a CTBTO más kapacitásépítési tevékenységeire is kiterjessze.

A hivatalos bevezető programot követően a CTBTO szándéka szerint ezek a női jelöltek bekerülnek majd a titkárságon a jövőben nyíló szakértői álláshelyekhez kapcsolódó, versenyképes és magas színvonalú tudással rendelkező jelöltekből álló tehetségbázisba.

Előnyök a mentorok számára:

| — | tapasztalat- és tudásmegosztás, |
| --- | --- |

—

tapasztalat- és tudásmegosztás,

| — | készségeik gyakorlása és megerősítése, |
| --- | --- |

—

készségeik gyakorlása és megerősítése,

| — | szakmai és személyes tanulás és fejlődés, |
| --- | --- |

—

szakmai és személyes tanulás és fejlődés,

| — | különböző nézőpontok megismerése és a mások tapasztalataiból való tanulás, |
| --- | --- |

—

különböző nézőpontok megismerése és a mások tapasztalataiból való tanulás,

| — | új kapcsolatok kialakítása egy széles szakértői hálózatban, |
| --- | --- |

—

új kapcsolatok kialakítása egy széles szakértői hálózatban,

| — | hozzájárulás a kedvező munkakörnyezet kialakításához a CTBTO-n belül és azon túl, |
| --- | --- |

—

hozzájárulás a kedvező munkakörnyezet kialakításához a CTBTO-n belül és azon túl,

| — | a mások fejlődéséhez és sikeréhez való hozzájárulás nyújtotta elégedettség, miközben vélhetően valódi változást hoznak a mentoráltak életébe. |
| --- | --- |

—

a mások fejlődéséhez és sikeréhez való hozzájárulás nyújtotta elégedettség, miközben vélhetően valódi változást hoznak a mentoráltak életébe.

Előnyök a mentoráltak számára:

| — | tapasztalatcsere, tanulás és személyre szabott szakmai tanácsadásban való részvétel, |
| --- | --- |

—

tapasztalatcsere, tanulás és személyre szabott szakmai tanácsadásban való részvétel,

| — | önbizalomépítés, a készségek fejlesztése és a kompetenciák megerősítése, |
| --- | --- |

—

önbizalomépítés, a készségek fejlesztése és a kompetenciák megerősítése,

| — | a motiváció növelése, |
| --- | --- |

—

a motiváció növelése,

| — | stratégiák kidolgozása a szakmai igények kezelésére biztonságos és támogató környezetben, |
| --- | --- |

—

stratégiák kidolgozása a szakmai igények kezelésére biztonságos és támogató környezetben,

| — | szakmai és személyes tanulás és fejlődés, |
| --- | --- |

—

szakmai és személyes tanulás és fejlődés,

| — | különböző nézőpontok megismerése és a mások tapasztalataiból való tanulás, |
| --- | --- |

—

különböző nézőpontok megismerése és a mások tapasztalataiból való tanulás,

| — | nagyobb fokú önhatékonyság ösztönzése, |
| --- | --- |

—

nagyobb fokú önhatékonyság ösztönzése,

| — | új kapcsolatok kialakítása egy széles szakértői hálózatban. |
| --- | --- |

—

új kapcsolatok kialakítása egy széles szakértői hálózatban.

| — | Előnyök a bizottság és az országok számára: |
| --- | --- |

—

Előnyök a bizottság és az országok számára:

| — | a karrierlehetőségekre és a releváns eseményekre vonatkozó információcsere megkönnyítése, valamint célzott támogatás révén annak előmozdítása, hogy a megcélzott jelöltek álláspályázatot nyújtsanak be az üres álláshelyekre, |
| --- | --- |

—

a karrierlehetőségekre és a releváns eseményekre vonatkozó információcsere megkönnyítése, valamint célzott támogatás révén annak előmozdítása, hogy a megcélzott jelöltek álláspályázatot nyújtsanak be az üres álláshelyekre,

| — | a szervezethez hozzájáruló, potenciális műszaki szakértőkből álló csoport létrehozása, |
| --- | --- |

—

a szervezethez hozzájáruló, potenciális műszaki szakértőkből álló csoport létrehozása,

| — | annak biztosítása, hogy a pályakezdők érdemi munkatapasztalatot szerezhessenek, amely lehetővé teszi számukra, hogy hozzájáruljanak a nemzetközi szervezetek küldetéséhez, |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a pályakezdők érdemi munkatapasztalatot szerezhessenek, amely lehetővé teszi számukra, hogy hozzájáruljanak a nemzetközi szervezetek küldetéséhez,

| — | a kedvező munkakörnyezet kialakításának előmozdítása a CTBTO-n belül és azon túl. |
| --- | --- |

—

a kedvező munkakörnyezet kialakításának előmozdítása a CTBTO-n belül és azon túl.

Várt eredmények

| — | A nonproliferáció és a nukleáris leszerelés területén nyíló pályakezdő álláshelyek betöltésére alkalmas potenciális női jelöltek csoportjának létrejötte. |
| --- | --- |

—

A nonproliferáció és a nukleáris leszerelés területén nyíló pályakezdő álláshelyek betöltésére alkalmas potenciális női jelöltek csoportjának létrejötte.

| — | A CTBT iránt érdeklődő, pályakezdő női szakértők támogatása. |
| --- | --- |

—

A CTBT iránt érdeklődő, pályakezdő női szakértők támogatása.

| — | A CTBT ellenőrzési rendszere iránti figyelem felhívása. |
| --- | --- |

—

A CTBT ellenőrzési rendszere iránti figyelem felhívása.

| — | A műszaki szakértőként dolgozó nők felkutatása és a velük való együttműködés. |
| --- | --- |

—

A műszaki szakértőként dolgozó nők felkutatása és a velük való együttműködés.

| — | Azon (többek között az NDC-kből érkező) szakértők tehetségbázisának bővülése, akik a rendes munkaerő-felvételi eljárás keretében pályázhatnak álláshelyekre. |
| --- | --- |

—

Azon (többek között az NDC-kből érkező) szakértők tehetségbázisának bővülése, akik a rendes munkaerő-felvételi eljárás keretében pályázhatnak álláshelyekre.

| — | A B. munkacsoport számára a horizontális kérdésekről történő jelentéstétel javulása, kitérve a nőknek a B. munkacsoporttal kapcsolatos tevékenységekben való alulreprezentáltságára. |
| --- | --- |

—

A B. munkacsoport számára a horizontális kérdésekről történő jelentéstétel javulása, kitérve a nőknek a B. munkacsoporttal kapcsolatos tevékenységekben való alulreprezentáltságára.

Várt kimenetek

| — | Egy 12, alulreprezentált földrajzi régiókból származó, a TTMM területén dolgozó pályakezdő nőből álló olyan másik csoport létrehozása, valamint számukra képzés és támogatás nyújtása, akiket – a CTBT és ellenőrzési rendszerének magasabb fokú megértése nyomán – jelölni lehetne a CTBTO rendezvényein való részvételre, illetve akik pályázhatnának a kapcsolódó álláshelyekre. |
| --- | --- |

—

Egy 12, alulreprezentált földrajzi régiókból származó, a TTMM területén dolgozó pályakezdő nőből álló olyan másik csoport létrehozása, valamint számukra képzés és támogatás nyújtása, akiket – a CTBT és ellenőrzési rendszerének magasabb fokú megértése nyomán – jelölni lehetne a CTBTO rendezvényein való részvételre, illetve akik pályázhatnának a kapcsolódó álláshelyekre.

| — | Meghívás Bécsbe a CTBTO szakmai látogatási programjában való részvételre annak érdekében, hogy a mentori program végére jobban megismerjék a titkárság munkáját. A mentoráltak bemutatják majd, hogy milyen előrehaladást értek el a mentori program során. |
| --- | --- |

—

Meghívás Bécsbe a CTBTO szakmai látogatási programjában való részvételre annak érdekében, hogy a mentori program végére jobban megismerjék a titkárság munkáját. A mentoráltak bemutatják majd, hogy milyen előrehaladást értek el a mentori program során.

| — | A LinkedIn felületének használata egy olyan tér kialakítására, amely ösztönzi és megkönnyíti a mentoráltak és a mentorok közötti kapcsolatot, és segíti őket abban, hogy kövessék a CTBTO-nál fennálló karrierlehetőségeket és tevékenységeket. |
| --- | --- |

—

A LinkedIn felületének használata egy olyan tér kialakítására, amely ösztönzi és megkönnyíti a mentoráltak és a mentorok közötti kapcsolatot, és segíti őket abban, hogy kövessék a CTBTO-nál fennálló karrierlehetőségeket és tevékenységeket.

Tevékenységek

| — | (Virtuális) karrierműhely, amely 3 feladatot (készségfejlesztő gyakorlatot) foglal magában. |
| --- | --- |

—

(Virtuális) karrierműhely, amely 3 feladatot (készségfejlesztő gyakorlatot) foglal magában.

| — | (Virtuális) kommunikációs műhelytalálkozó, amely 3 feladatot (készségfejlesztő gyakorlatot) foglal magában. |
| --- | --- |

—

(Virtuális) kommunikációs műhelytalálkozó, amely 3 feladatot (készségfejlesztő gyakorlatot) foglal magában.

| — | A Nemzetközi Adatközpont (virtuális) műhelytalálkozója. amely 3 feladatot (készségfejlesztő gyakorlatot) foglal magában. |
| --- | --- |

—

A Nemzetközi Adatközpont (virtuális) műhelytalálkozója. amely 3 feladatot (készségfejlesztő gyakorlatot) foglal magában.

| — | A Nemzetközi Megfigyelőrendszer (virtuális) műhelytalálkozója. amely 3 feladatot (készségfejlesztő gyakorlatot) foglal magában. |
| --- | --- |

—

A Nemzetközi Megfigyelőrendszer (virtuális) műhelytalálkozója. amely 3 feladatot (készségfejlesztő gyakorlatot) foglal magában.

| — | A helyszíni ellenőrzéssel foglalkozó (virtuális) műhelytalálkozó, amely 3 feladatot (készségfejlesztő gyakorlatot) foglal magában. |
| --- | --- |

—

A helyszíni ellenőrzéssel foglalkozó (virtuális) műhelytalálkozó, amely 3 feladatot (készségfejlesztő gyakorlatot) foglal magában.

| — | Jelenléti szakmai látogatási program mentoráltak számára. |
| --- | --- |

—

Jelenléti szakmai látogatási program mentoráltak számára.

---

(1)  Javasoljuk a [TESP] rövidítésnek a „műszaki szakértői támogatási projekt” kifejezésre történő hivatkozásra történő cseréjét, mivel a projekt 16 évvel a létrejöttét követően már nem minősül „kísérleti projektnek”.

---

| 2023.9.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 238/140 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 238/140

---

A TANÁCS (KKBP) 2023/2065 HATÁROZATA

(2023. szeptember 25.)

az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjének kinevezéséről szóló (KKBP) 2021/710 határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 33. cikkére és 31. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2021. április 29-én elfogadta a (KKBP) 2021/710 határozatot (1), amelyben Sven KOOPMANS-t nevezte ki az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjévé (EUKK). Az EUKK megbízatása 2025. február 28-án lejár. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2021. április 29-én elfogadta a (KKBP) 2021/710 határozatot (1), amelyben Sven KOOPMANS-t nevezte ki az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjévé (EUKK). Az EUKK megbízatása 2025. február 28-án lejár.

| (2) | A (KKBP) 2021/710 határozatban meghatározott szakpolitikai célkitűzés elérésére, a kétállami megoldás alapján elérendő, igazságos, tartós és átfogó békét célzó munka teljesítésére, valamint a regionális partnerekkel e célkitűzés elérése érdekében tett fokozott erőfeszítésekre figyelemmel további személyzetet kell felvenni az EUKK csoportjába. A pénzügyi referenciaösszeget ezért ennek megfelelően ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(2)

A (KKBP) 2021/710 határozatban meghatározott szakpolitikai célkitűzés elérésére, a kétállami megoldás alapján elérendő, igazságos, tartós és átfogó békét célzó munka teljesítésére, valamint a regionális partnerekkel e célkitűzés elérése érdekében tett fokozott erőfeszítésekre figyelemmel további személyzetet kell felvenni az EUKK csoportjába. A pénzügyi referenciaösszeget ezért ennek megfelelően ki kell igazítani.

| (3) | Az EUKK megbízatását olyan helyzettel összefüggésben fogja ellátni, amely rosszabbodhat, és akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését, |
| --- | --- |

(3)

Az EUKK megbízatását olyan helyzettel összefüggésben fogja ellátni, amely rosszabbodhat, és akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A (KKBP) 2021/710 határozat 5. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2023. március 1-jétől 2025. február 28-ig terjedő időszakra 289 782,33 EUR.”

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  A Tanács (KKBP) 2021/710 határozata (2021. április 29.) az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjének kinevezéséről (HL L 147., 2021.4.30., 12. o.).

1

---

| 2023.9.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 238/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 238/141

---

A TANÁCS (KKBP) 2023/2066 HATÁROZATA

(2023. szeptember 25.)

a Guineai-öböl nyugat-afrikai országait támogató európai uniós biztonsági és védelmi kezdeményezésről szóló (KKBP) 2023/1599 határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2023. június 29-én jóváhagyta a Guineai-öböl nyugat-afrikai országaival kialakítandó esetleges biztonsági és védelmi partnerségre vonatkozó válságkezelési koncepciót. Az említett koncepció a Beninnel, Elefántcsontparttal, Ghánával és Togóval kialakítandó biztonsági és védelmi partnerségre vonatkozó integrált megközelítésen alapul, amely magában foglalja egy misszió létrehozását a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretében, nevezetesen a Guineai-öböl nyugat-afrikai országait támogató európai uniós biztonsági és védelmi kezdeményezést t (a továbbiakban: a kezdeményezés), kiegészítve katonai tanácsadóknak az uniós küldöttségekhez történő telepítésével, összefüggésben az Európai Békekeret keretében katonai felszerelések biztosítására irányuló támogatási intézkedésekkel és a biztonsággal kapcsolatos projektekkel szinergiában. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2023. június 29-én jóváhagyta a Guineai-öböl nyugat-afrikai országaival kialakítandó esetleges biztonsági és védelmi partnerségre vonatkozó válságkezelési koncepciót. Az említett koncepció a Beninnel, Elefántcsontparttal, Ghánával és Togóval kialakítandó biztonsági és védelmi partnerségre vonatkozó integrált megközelítésen alapul, amely magában foglalja egy misszió létrehozását a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretében, nevezetesen a Guineai-öböl nyugat-afrikai országait támogató európai uniós biztonsági és védelmi kezdeményezést t (a továbbiakban: a kezdeményezés), kiegészítve katonai tanácsadóknak az uniós küldöttségekhez történő telepítésével, összefüggésben az Európai Békekeret keretében katonai felszerelések biztosítására irányuló támogatási intézkedésekkel és a biztonsággal kapcsolatos projektekkel szinergiában.

| (2) | A Tanács 2023. augusztus 3-án elfogadta a (KKBP) 2023/1599 határozatot (1), amely a Benintől és Ghánától kapott felkérések alapján létrehozta a kezdeményezést az említett országokban. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2023. augusztus 3-án elfogadta a (KKBP) 2023/1599 határozatot (1), amely a Benintől és Ghánától kapott felkérések alapján létrehozta a kezdeményezést az említett országokban.

| (3) | A Togói Köztársaság miniszterelnöke a 2023. július 17-én kelt levelében felkérte az Uniót, hogy telepítse a területén a kezdeményezést. |
| --- | --- |

(3)

A Togói Köztársaság miniszterelnöke a 2023. július 17-én kelt levelében felkérte az Uniót, hogy telepítse a területén a kezdeményezést.

| (4) | Az Elefántcsontparti Köztársaság miniszterelnöke a 2023. július 20-án kelt levelében felkérte az Uniót, hogy telepítse a területén a kezdeményezést. |
| --- | --- |

(4)

Az Elefántcsontparti Köztársaság miniszterelnöke a 2023. július 20-án kelt levelében felkérte az Uniót, hogy telepítse a területén a kezdeményezést.

| (5) | A kezdeményezést ezért Elefántcsontparton és Togóban is létre kell hozni. |
| --- | --- |

(5)

A kezdeményezést ezért Elefántcsontparton és Togóban is létre kell hozni.

| (6) | A (KKBP) 2023/1599 határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

A (KKBP) 2023/1599 határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A (KKBP) 2023/1599 határozat 1. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Létrehozás

(1)   Az Unió a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretében missziót hajt végre, amelynek stratégiai célja támogatni a Guineai-öbölbeli – az említett misszió létrehozásának helye szerinti – nyugat-afrikai országokat abban, hogy a biztonsági és védelmi erőiken belül kialakítsák a terrorista fegyveres csoportok által gyakorolt nyomás megfékezéséhez és az arra való reagáláshoz szükséges megfelelő képességeket.

(2)   Az (1) bekezdésben említett misszió neve „a Guineai-öböl nyugat-afrikai országait támogató európai uniós biztonsági és védelmi kezdeményezés” (a továbbiakban: a kezdeményezés).

(3)   A kezdeményezés Beninben, Elefántcsontparton, Ghánában és Togóban jön létre.”

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

A határozatot 2023. augusztus 16-tól kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  A Tanács (KKBP) 2023/1599 határozata (2023. augusztus 3.) a Guineai-öböl nyugat-afrikai országait támogató európai uniós biztonsági és védelmi kezdeményezésről (HL L 196., 2023.8.4., 25. o.).

1

---

| 2023.9.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 238/143 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 238/143

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/2067 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2023. szeptember 26.)

a juhhimlő és kecskehimlő bulgáriai előfordulásával kapcsolatos egyes ideiglenes sürgősségi intézkedésekről

(az értesítés a C(2023) 6575 számú dokumentummal történt)

(Csak a bolgár nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 259. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A juhhimlő és kecskehimlő a juh- és kecskeféléket érintő fertőző vírusos betegség, amely súlyos hatással lehet az érintett állatállományra és a gazdálkodás jövedelmezőségére, zavart okozva az említett állatok és az azokból származó termékek szállítmányainak Unión belüli mozgatásában és harmadik országokba történő kivitelében. |
| --- | --- |

(1)

A juhhimlő és kecskehimlő a juh- és kecskeféléket érintő fertőző vírusos betegség, amely súlyos hatással lehet az érintett állatállományra és a gazdálkodás jövedelmezőségére, zavart okozva az említett állatok és az azokból származó termékek szállítmányainak Unión belüli mozgatásában és harmadik országokba történő kivitelében.

| (2) | A juhhimlő és kecskehimlő juh- és kecskefélék között történő kitörésekor jelentős annak a veszélye, hogy a kórokozó más, juh- és kecskeféléket tartó gazdaságokra is átterjed. |
| --- | --- |

(2)

A juhhimlő és kecskehimlő juh- és kecskefélék között történő kitörésekor jelentős annak a veszélye, hogy a kórokozó más, juh- és kecskeféléket tartó gazdaságokra is átterjed.

| (3) | Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt, illetve az (EU) 2018/1882 bizottsági végrehajtási rendeletben (3) az A, B és C kategóriájúként meghatározott betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozóan megállapított szabályokat. Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 21. és 22. cikke korlátozás alatt álló körzet létrehozását írja elő az A kategóriájú betegségek kitörése esetén, amelyek közé a juhhimlő és kecskehimlő is tartozik, továbbá bizonyos intézkedések alkalmazását írja elő e körzetben. Ezenkívül az említett felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a korlátozás alatt álló körzetnek egy védőkörzetből, egy felügyeleti körzetből és szükség esetén a védőkörzetek és a felügyeleti körzetek körül vagy azok szomszédságában további, korlátozás alatt álló körzetekből kell állnia. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt, illetve az (EU) 2018/1882 bizottsági végrehajtási rendeletben (3) az A, B és C kategóriájúként meghatározott betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozóan megállapított szabályokat. Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 21. és 22. cikke korlátozás alatt álló körzet létrehozását írja elő az A kategóriájú betegségek kitörése esetén, amelyek közé a juhhimlő és kecskehimlő is tartozik, továbbá bizonyos intézkedések alkalmazását írja elő e körzetben. Ezenkívül az említett felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a korlátozás alatt álló körzetnek egy védőkörzetből, egy felügyeleti körzetből és szükség esetén a védőkörzetek és a felügyeleti körzetek körül vagy azok szomszédságában további, korlátozás alatt álló körzetekből kell állnia.

| (4) | Bulgária tájékoztatta a Bizottságot a juhhimlő és kecskehimlő Burgasz megyében 2023. szeptember 16-án megerősített, juh- és kecskefélék körében történt kitörését követően a területén tapasztalható járványügyi helyzetről, és az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően korlátozás alatt álló körzetet hozott létre, amely védő- és felügyeleti körzetből áll, és ahol az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott általános járványvédelmi intézkedéseket alkalmazzák, valamint egy további, korlátozás alatt álló körzetet, ahol bizonyos járványvédelmi intézkedéseket is alkalmaznak az említett betegség továbbterjedésének megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Bulgária tájékoztatta a Bizottságot a juhhimlő és kecskehimlő Burgasz megyében 2023. szeptember 16-án megerősített, juh- és kecskefélék körében történt kitörését követően a területén tapasztalható járványügyi helyzetről, és az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően korlátozás alatt álló körzetet hozott létre, amely védő- és felügyeleti körzetből áll, és ahol az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott általános járványvédelmi intézkedéseket alkalmazzák, valamint egy további, korlátozás alatt álló körzetet, ahol bizonyos járványvédelmi intézkedéseket is alkalmaznak az említett betegség továbbterjedésének megakadályozása érdekében.

| (5) | Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által létrehozott indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében az érintett tagállammal együttműködve uniós szinten meg kell határozni a juhhimlő és kecskehimlő tekintetében Bulgáriában létesítendő, védő- és felügyeleti körzetekre osztott korlátozás alatt álló körzetet, valamint a további, korlátozás alatt álló körzetet. |
| --- | --- |

(5)

Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által létrehozott indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében az érintett tagállammal együttműködve uniós szinten meg kell határozni a juhhimlő és kecskehimlő tekintetében Bulgáriában létesítendő, védő- és felügyeleti körzetekre osztott korlátozás alatt álló körzetet, valamint a további, korlátozás alatt álló körzetet.

| (6) | Ennek megfelelően e határozat mellékletében fel kell tüntetni a Bulgáriában létesített védő-, felügyeleti és további, korlátozás alatt álló körzetként azonosított területeket, és meg kell határozni a szóban forgó körzetek fennállásának időtartamát. |
| --- | --- |

(6)

Ennek megfelelően e határozat mellékletében fel kell tüntetni a Bulgáriában létesített védő-, felügyeleti és további, korlátozás alatt álló körzetként azonosított területeket, és meg kell határozni a szóban forgó körzetek fennállásának időtartamát.

| (7) | Tekintettel a juhhimlő és kecskehimlő terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, valamint arra, hogy meg kell előzni a betegségnek a bulgáriai érintett létesítményből e tagállam más részeire vagy más tagállamokra való átterjedését, helyénvaló, hogy az e végrehajtási határozatban előírt intézkedések a lehető leghamarabb alkalmazandók legyenek. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel a juhhimlő és kecskehimlő terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, valamint arra, hogy meg kell előzni a betegségnek a bulgáriai érintett létesítményből e tagállam más részeire vagy más tagállamokra való átterjedését, helyénvaló, hogy az e végrehajtási határozatban előírt intézkedések a lehető leghamarabb alkalmazandók legyenek.

| (8) | Ennek megfelelően a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága véleményének elkészültéig a bulgáriai védő-, felügyeleti és további, korlátozás alatt álló körzeteket haladéktalanul létre kell hozni és e határozat mellékletében fel kell tüntetni, továbbá a szóban forgó körzetek fennállásának időtartamát is meg kell állapítani. |
| --- | --- |

(8)

Ennek megfelelően a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága véleményének elkészültéig a bulgáriai védő-, felügyeleti és további, korlátozás alatt álló körzeteket haladéktalanul létre kell hozni és e határozat mellékletében fel kell tüntetni, továbbá a szóban forgó körzetek fennállásának időtartamát is meg kell állapítani.

| (9) | Ezt a határozatot a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának következő ülésén felül kell vizsgálni, |
| --- | --- |

(9)

Ezt a határozatot a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának következő ülésén felül kell vizsgálni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Bulgária biztosítja, hogy:

| a) | a tagállam illetékes hatósága az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikkének megfelelően és az említett cikkben meghatározott feltételek mellett haladéktalanul létrehozza a védőkörzetekből és felügyeleti körzetekből álló korlátozás alatt álló körzeteket, valamint egy további, korlátozás alatt álló körzetet; |
| --- | --- |

a)

a tagállam illetékes hatósága az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikkének megfelelően és az említett cikkben meghatározott feltételek mellett haladéktalanul létrehozza a védőkörzetekből és felügyeleti körzetekből álló korlátozás alatt álló körzeteket, valamint egy további, korlátozás alatt álló körzetet;

| b) | az a) pontban említett védő-, felügyeleti és további, korlátozás alatt álló körzetek magukban foglalják legalább az e határozat mellékletében felsorolt területeket; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett védő-, felügyeleti és további, korlátozás alatt álló körzetek magukban foglalják legalább az e határozat mellékletében felsorolt területeket;

| c) | az intézkedéseket minden korlátozás alá vont körzetben legalább az e határozat mellékletében felsorolt időpontokig fenntartja. |
| --- | --- |

c)

az intézkedéseket minden korlátozás alá vont körzetben legalább az e határozat mellékletében felsorolt időpontokig fenntartja.

2. cikk

(1)   A juhoknak és a kecskéknek a további, korlátozás alatt álló körzetből az adott további, korlátozás alatt álló körzeten kívüli rendeltetési helyre történő mozgatása kizárólag az illetékes hatóság engedélyével és a (2), (3) és (4) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelően történhet.

(2)   A további, korlátozás alatt álló körzetben tartott juhoknak és kecskéknek az adott további, korlátozás alatt álló körzeten kívüli rendeltetési helyre történő mozgatását az illetékes hatóság abban az esetben engedélyezheti, ha a juhok és kecskék mozgatása közvetlenül valamely, Bulgária területén található vágóhídra történik azonnali levágás céljából.

(3)   A juhok és kecskék (2) bekezdésben említett további, korlátozás alatt álló körzetből történő mozgatásához használt szállítóeszköz(t):

| a) | megfelel az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 24. cikke (1) bekezdésében a szállítóeszközökre vonatkozóan meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

megfelel az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 24. cikke (1) bekezdésében a szállítóeszközökre vonatkozóan meghatározott követelményeknek;

| b) | tisztítását és fertőtlenítését az állatok szállítása előtt az illetékes hatóság ellenőrzése vagy felügyelete mellett végzik; |
| --- | --- |

b)

tisztítását és fertőtlenítését az állatok szállítása előtt az illetékes hatóság ellenőrzése vagy felügyelete mellett végzik;

| c) | tisztítását és fertőtlenítését az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 24. cikkének (2) bekezdésében a szállítóeszközökre vonatkozóan meghatározott követelményekkel összhangban, az illetékes hatóság ellenőrzése vagy felügyelete mellett végzik; |
| --- | --- |

c)

tisztítását és fertőtlenítését az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 24. cikkének (2) bekezdésében a szállítóeszközökre vonatkozóan meghatározott követelményekkel összhangban, az illetékes hatóság ellenőrzése vagy felügyelete mellett végzik;

| d) | csak ugyanabban a létesítményben tartott, azonos egészségi állapotú juhokat és kecskéket szállíthat; |
| --- | --- |

d)

csak ugyanabban a létesítményben tartott, azonos egészségi állapotú juhokat és kecskéket szállíthat;

| e) | az állatok berakodása után a származási létesítmény illetékes hatósága lezárja, és a rendeltetési vágóhíd illetékes hatósága nyitja fel. |
| --- | --- |

e)

az állatok berakodása után a származási létesítmény illetékes hatósága lezárja, és a rendeltetési vágóhíd illetékes hatósága nyitja fel.

(4)   A szállításra szánt juhokat és kecskéket az illetékes hatóság a szállítás időpontja előtt legfeljebb 24 órával klinikai vizsgálatnak veti alá.

3. cikk

Ezt a határozatot 2023. december 31-ig kell alkalmazni.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Bolgár Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 26-án.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek megelőzésére és az e betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 64. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2018/1882 végrehajtási rendelete (2018. december 3.) egyes betegségmegelőzési és járványvédelmi szabályoknak a jegyzékbe foglalt betegségek kategóriáira történő alkalmazásáról, valamint a jegyzékbe foglalt betegségek terjedésére nézve számottevő kockázatot jelentő fajok és fajcsoportok jegyzékének megállapításáról (HL L 308., 2018.12.4., 21. o.).

3

---

MELLÉKLET

A.   Igazolt járványkitörések körül kialakított védő- és felügyeleti körzetek

| Régió és a járványkitörés ADIS hivatkozási száma | A Bulgária területén az 1. cikkben említett korlátozás alatt álló körzetek részét képező, védő- és felügyeleti körzetnek nyilvánított területek | Az alkalmazási időszak vége |
| --- | --- | --- |
| Burgasz megye


  BG-CAPRIPOX-2023-00001 | Védőkörzet:

  Burgasz megyének a következő (UTM 30, ETRS89) koordináták által meghatározott ponttól tekintett 3 km sugarú körön belül eső területei: 42,1137 szélességi fok és 27.1012 hosszúsági fok (2023/1). | 2023.10.10. |
| Felügyeleti körzet:

  Burgasz megyének a következő (UTM 30, ETRS89) koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km sugarú körön belül eső területei: 42,1137 szélességi fok és 27.1012 hosszúsági fok (2023/1). | 2023.10.19. |
| Felügyeleti körzet:

  Burgasz megyének a következő (UTM 30, ETRS89) koordináták által meghatározott ponttól tekintett 3 km sugarú körön belül eső területei: 42,1137 szélességi fok és 27.1012 hosszúsági fok (2023/1). | 2023.10.11. – 2023.10.19. |

Régió és a járványkitörés ADIS hivatkozási száma

A Bulgária területén az 1. cikkben említett korlátozás alatt álló körzetek részét képező, védő- és felügyeleti körzetnek nyilvánított területek

Az alkalmazási időszak vége

Burgasz megye

BG-CAPRIPOX-2023-00001

Védőkörzet:

Burgasz megyének a következő (UTM 30, ETRS89) koordináták által meghatározott ponttól tekintett 3 km sugarú körön belül eső területei: 42,1137 szélességi fok és 27.1012 hosszúsági fok (2023/1).

2023.10.10.

Felügyeleti körzet:

Burgasz megyének a következő (UTM 30, ETRS89) koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km sugarú körön belül eső területei: 42,1137 szélességi fok és 27.1012 hosszúsági fok (2023/1).

2023.10.19.

Felügyeleti körzet:

Burgasz megyének a következő (UTM 30, ETRS89) koordináták által meghatározott ponttól tekintett 3 km sugarú körön belül eső területei: 42,1137 szélességi fok és 27.1012 hosszúsági fok (2023/1).

2023.10.11. – 2023.10.19.

B.   További, korlátozás alatt álló körzetek

| Régió | A Bulgária területén további, korlátozás alatt álló körzetnek nyilvánított, az 1. cikkben említett területek | Az alkalmazási időszak vége |
| --- | --- | --- |
| Burgasz, Haszkovo és Jambol megye | További, korlátozás alatt álló körzet, amely a következő területeket foglalja magában.
  Burgasz megyében a következő települések:






  — | Malko Tarnovo |

Régió

A Bulgária területén további, korlátozás alatt álló körzetnek nyilvánított, az 1. cikkben említett területek

Az alkalmazási időszak vége

Burgasz, Haszkovo és Jambol megye

További, korlátozás alatt álló körzet, amely a következő területeket foglalja magában.

Burgasz megyében a következő települések:

—

Malko Tarnovo

| — | Szredec |
| --- | --- |

—

Szredec

| — | Carevo |
| --- | --- |

—

Carevo

Haszkovo megyében a következő települések:

| — | Szvilengrád |
| --- | --- |

—

Szvilengrád

| — | Topolovgrád |
| --- | --- |

—

Topolovgrád

Jambol megyében a következő települések:

| — | Boljarovo |
| --- | --- |

—

Boljarovo

| — | Elhovo |
| --- | --- |

—

Elhovo

2023.11.30.

---

| 2023.9.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 238/147 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 238/147

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2023/2068 HATÁROZATA

(2023. szeptember 12.)

a 2023-ban történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről szóló (EU) 2022/2278 határozat (EKB/2022/40) módosításáról (EKB/2023/23)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IGAZGATÓSÁGA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 128. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az euroérme-kibocsátás mennyiségének engedélyezésére vonatkozó eljárási keretről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2332 európai központi banki határozatra (EKB/2015/43) (1) és különösen annak 3. cikke (7) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 1999. január 1-jétől kizárólag az Európai Központi Bank (EKB) jogosult az azon tagállamokban kibocsátott érmék mennyiségének engedélyezésére, amelyek pénzneme az euro. |
| --- | --- |

(1)

1999. január 1-jétől kizárólag az Európai Központi Bank (EKB) jogosult az azon tagállamokban kibocsátott érmék mennyiségének engedélyezésére, amelyek pénzneme az euro.

| (2) | Az euroérmék iránti 2023. évi igényre vonatkozó becslés alapján, amelyet azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro nyújtottak be az EKB-hoz, az EKB az (EU) 2022/2278 európai központi banki határozatban (EKB/2022/40) (2) jóváhagyta a 2023-ban forgalomba hozatalra szánt euroérmék és a gyűjtőknek szánt (forgalomba hozatalra nem szánt) euroérmék teljes mennyiségét. |
| --- | --- |

(2)

Az euroérmék iránti 2023. évi igényre vonatkozó becslés alapján, amelyet azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro nyújtottak be az EKB-hoz, az EKB az (EU) 2022/2278 európai központi banki határozatban (EKB/2022/40) (2) jóváhagyta a 2023-ban forgalomba hozatalra szánt euroérmék és a gyűjtőknek szánt (forgalomba hozatalra nem szánt) euroérmék teljes mennyiségét.

| (3) | Az (EU) 2015/2332 határozat (EKB/2015/43) 3. cikke szerint azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro értesítik az EKB-t, ha az euroérmék iránti tényleges igény várhatóan meghaladja az érmekibocsátás adott naptári évre jóváhagyott mennyiségét, és amennyiben a magasabb érmeigény továbbra is fennáll, az adott naptári év tekintetében az érmekibocsátás további mennyiségére vonatkozó, eseti engedélyezés iránti kérelmet nyújtanak be. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2015/2332 határozat (EKB/2015/43) 3. cikke szerint azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro értesítik az EKB-t, ha az euroérmék iránti tényleges igény várhatóan meghaladja az érmekibocsátás adott naptári évre jóváhagyott mennyiségét, és amennyiben a magasabb érmeigény továbbra is fennáll, az adott naptári év tekintetében az érmekibocsátás további mennyiségére vonatkozó, eseti engedélyezés iránti kérelmet nyújtanak be.

| (4) | 2023. július 31-én az EKB-hoz beérkezett az Oesterreichische Nationalbank Ausztria nevében benyújtott, az Ausztria által 2023-ban kibocsátható euroérmék mennyiségének 35,00 millió EUR-val, 81,00 millió EUR-ról 116,00 millió EUR-ra való növelése iránti kérelme. Ennek megfelelően Ausztria esetében az érmekibocsátás teljes mennyisége 2023-ban 291,51 millió EUR-ra fog emelkedni, amelyből 116,00 millió EUR a forgalomba hozatalra szánt érmék és 175,51 millió EUR a gyűjtőknek szánt érmék mennyisége. A kérelmet arra válaszul nyújtották be, hogy a készpénzpénzigényes ágazatokban – különösen a nagy értékű euroérmék esetében – erősödött az euroérmék iránti kereslet, amit az Ausztriában működő vállalati bankok euroérmék iránti eseti kereslete, valamint a szomszédos országokból érkező, határokon átnyúló érmekereslet növekedése kísért. |
| --- | --- |

(4)

2023. július 31-én az EKB-hoz beérkezett az Oesterreichische Nationalbank Ausztria nevében benyújtott, az Ausztria által 2023-ban kibocsátható euroérmék mennyiségének 35,00 millió EUR-val, 81,00 millió EUR-ról 116,00 millió EUR-ra való növelése iránti kérelme. Ennek megfelelően Ausztria esetében az érmekibocsátás teljes mennyisége 2023-ban 291,51 millió EUR-ra fog emelkedni, amelyből 116,00 millió EUR a forgalomba hozatalra szánt érmék és 175,51 millió EUR a gyűjtőknek szánt érmék mennyisége. A kérelmet arra válaszul nyújtották be, hogy a készpénzpénzigényes ágazatokban – különösen a nagy értékű euroérmék esetében – erősödött az euroérmék iránti kereslet, amit az Ausztriában működő vállalati bankok euroérmék iránti eseti kereslete, valamint a szomszédos országokból érkező, határokon átnyúló érmekereslet növekedése kísért.

| (5) | Az (EU) 2015/2332 határozat (EKB/2015/43) 3. cikkének (7) bekezdése értelmében az Igazgatóság egyedi határozatot hoz az eseti engedélyezés iránti kérelemről, amennyiben az eseti kérelmet nem szükséges módosítani. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2015/2332 határozat (EKB/2015/43) 3. cikkének (7) bekezdése értelmében az Igazgatóság egyedi határozatot hoz az eseti engedélyezés iránti kérelemről, amennyiben az eseti kérelmet nem szükséges módosítani.

| (6) | Ezért az (EU) 2022/2278 határozatot (EKB/2022/40) ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

Ezért az (EU) 2022/2278 határozatot (EKB/2022/40) ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Módosítások

Az (EU) 2022/2278 határozat (EKB/2022/40) 2. cikkében szereplő táblázat a következőképpen módosul:

| 1. | Az Ausztriára vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:








  „Ausztria | 116,00 | 175,51 | 291,51 ” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Az Ausztriára vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„Ausztria

116,00

175,51

291,51 ”

| 2. | Az „Összesen” sor helyébe a következő szöveg lép:








  „Összesen | 2 135,94 | 496,18 | 2 632,12 ” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Az „Összesen” sor helyébe a következő szöveg lép:

„Összesen

2 135,94

496,18

2 632,12 ”

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat a címzettekkel történő közlése napján lép hatályba.

3. cikk

Címzettek

E határozat címzettjei azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2023. szeptember 12-én.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Christine LAGARDE

---

(1)  
  HL L 328., 2015.12.12., 123. o.

1

(2)  Az Európai Központi Bank (EU) 2022/2278 határozata (2022. november 8.) a 2023-ban történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről (EKB/2022/40) (HL L 300., 2022.11.21., 46. o.).

2

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2023.9.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 238/149 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 238/149

---

A KÖZLEKEDÉSI KÖZÖSSÉG REGIONÁLIS IRÁNYÍTÓBIZOTTSÁGÁNAK 2022/01 HATÁROZATA

(2022. november 15.)

a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés I. mellékletének felülvizsgálatáról [2023/2069]

A KÖZLEKEDÉSI KÖZÖSSÉG REGIONÁLIS IRÁNYÍTÓBIZOTTSÁGA,

tekintettel a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 20. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés 20. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban az említett szerződés által létrehozott regionális irányítóbizottságnak az új, jogilag kötelező erővel bíró uniós jogi aktusok tekintetében többek között határozatokat kell elfogadnia a szóban forgó szerződés I. mellékletének felülvizsgálatáról azzal a céllal, hogy az említett jogi aktusokat beépítse a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződésbe. |
| --- | --- |

(1)

A Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés 20. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban az említett szerződés által létrehozott regionális irányítóbizottságnak az új, jogilag kötelező erővel bíró uniós jogi aktusok tekintetében többek között határozatokat kell elfogadnia a szóban forgó szerződés I. mellékletének felülvizsgálatáról azzal a céllal, hogy az említett jogi aktusokat beépítse a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződésbe.

| (2) | A szerződés aláírásának időpontja óta az I. mellékletet már egyszer aktualizálták, 2021. június 28-án (1). Ezen aktualizálás óta számos olyan, új uniós jogi aktust fogadtak el, amely az említett szerződés hatálya alá tartozó területet érint, illetve több ilyen jogi aktust hatályon kívül helyeztek. Az I. mellékletet ezért felül kell vizsgálni azzal a céllal, hogy tükrözze az említett változásokat. |
| --- | --- |

(2)

A szerződés aláírásának időpontja óta az I. mellékletet már egyszer aktualizálták, 2021. június 28-án (1). Ezen aktualizálás óta számos olyan, új uniós jogi aktust fogadtak el, amely az említett szerződés hatálya alá tartozó területet érint, illetve több ilyen jogi aktust hatályon kívül helyeztek. Az I. mellékletet ezért felül kell vizsgálni azzal a céllal, hogy tükrözze az említett változásokat.

| (3) | A jogi egyértelműség és az egyszerűsítés érdekében helyénvaló, hogy a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés I. mellékletének helyébe e határozat melléklete lépjen. Megjegyzendő, hogy az I.1. melléklet – beleértve a TEN-T nyugat-balkáni indikatív kiterjesztését ábrázoló térképeket (alap- és átfogó hálózatok) is – lényegében változatlan marad. |
| --- | --- |

(3)

A jogi egyértelműség és az egyszerűsítés érdekében helyénvaló, hogy a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés I. mellékletének helyébe e határozat melléklete lépjen. Megjegyzendő, hogy az I.1. melléklet – beleértve a TEN-T nyugat-balkáni indikatív kiterjesztését ábrázoló térképeket (alap- és átfogó hálózatok) is – lényegében változatlan marad.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés I. mellékletének helyébe e határozat melléklete lép.

2. cikk

Ez a határozat az aláírásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. november 15-én.

a regionális irányítóbizottság részéről

az elnök

Emina MUJEVIC KARA

---

(1)  A Közlekedési Közösség regionális irányítóbizottságának 2021/05 határozata a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés I. mellékletének felülvizsgálatáról.

1

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

A KÖZLEKEDÉSI ÁGAZATRA ÉS KAPCSOLÓDÓ KÉRDÉSEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK

„I.1. MELLÉKLET

A DÉLKELET-EURÓPAI TÖRZSHÁLÓZATOT ALKOTÓ KÖZLEKEDÉSI INFRASTRUKTÚRÁRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK

Az alábbi európai uniós aktusok »alkalmazandó rendelkezései« a szerződés főszövegével és a horizontális kiigazításokról szóló II. melléklettel összhangban alkalmazandók, hacsak ez a melléklet vagy az I–VI. jegyzőkönyv másképp nem rendelkezik. Az egyes jogi aktusokra való hivatkozást szükség esetén speciális kiigazítások egészítik ki.

Az alábbi európai uniós jogi aktusok az ilyen jogi aktusok legutóbbi módosításának legfrissebb változatára utalnak.

| Szabályozási terület | Jogszabályok |
| --- | --- |
| TEN-T fejlesztés | Az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.).
  A Bizottság (EU) 2016/758 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. február 4.) az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a rendelet III. mellékletének kiigazítása céljából történő módosításáról (HL L 126., 2016.5.14., 3. o.). |
| Alternatív üzemanyagok infrastruktúrája | Az Európai Parlament és a Tanács 2014/94/EU irányelve (2014. október 22.) az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről (HL L 307., 2014.10.28., 1. o.). |

Szabályozási terület

Jogszabályok

TEN-T fejlesztés

Az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2016/758 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. február 4.) az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a rendelet III. mellékletének kiigazítása céljából történő módosításáról (HL L 126., 2016.5.14., 3. o.).

Alternatív üzemanyagok infrastruktúrája

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/94/EU irányelve (2014. október 22.) az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről (HL L 307., 2014.10.28., 1. o.).

A TEN-T ÁTFOGÓ ÉS TÖRZSHÁLÓZATÁNAK NYUGAT-BALKÁNRA VONATKOZÓ INDIKATÍV KITERJESZTÉSÉVEL KAPCSOLATOS TÉRKÉPEK

Image 6

Image 7

Image 8

Image 9

„I.2. MELLÉKLET

A VASÚTI KÖZLEKEDÉSRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK

Az alábbi európai uniós aktusok »alkalmazandó rendelkezései« a szerződés főszövegével és a horizontális kiigazításokról szóló II. melléklettel összhangban alkalmazandók, hacsak ez a melléklet vagy az I–VI. jegyzőkönyv másképp nem rendelkezik. Az egyes jogi aktusokra való hivatkozást szükség esetén speciális kiigazítások egészítik ki.

Az alábbi európai uniós jogi aktusok az ilyen jogi aktusok legutóbbi módosításának legfrissebb változatára utalnak.

| Szabályozási terület | Jogszabályok |
| --- | --- |
| Piacra jutás | Az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés 79. cikke (3) bekezdésének végrehajtása keretében a fuvardíjakban és a fuvarozási feltételek terén alkalmazott hátrányos megkülönböztetés megszüntetéséről szóló 11. rendelet (HL 52., 1960.8.16., 1121. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/34/EU irányelve (2012. november 21.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2370 irányelve (2016. december 14.) a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása és a vasúti infrastruktúra irányítása tekintetében történő módosításáról (HL L 352., 2016.12.23., 1. o.).
  A Bizottság (EU) 2017/2075 felhatalmazáson alapuló határozata (2017. szeptember 4.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv VII. mellékletének felváltásáról (HL L 295., 2017.11.14., 69. o.).
  A Bizottság 869/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 11.) új vasúti személyszállítási szolgáltatásokról (HL L 239., 2014.8.12., 1. o.).
  A Bizottság (EU) 2015/10 végrehajtási rendelete (2015. január 6.) a vasútiinfrastruktúra-kapacitás kérelmezőire vonatkozó kritériumokról és a 870/2014/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 3., 2015.1.7., 34. o.).
  A Bizottság (EU) 2015/171 végrehajtási rendelete (2015. február 4.) a vasúti társaságok engedélyezésére irányuló eljárás egyes vonatkozásairól (HL L 29., 2015.2.5., 3. o.).
  A Bizottság (EU) 2015/429 végrehajtási rendelete (2015. március 13.) a zajhatásokból eredő költség felszámítása során alkalmazandó szabályok meghatározásáról (HL L 70., 2015.3.14., 36. o.).
  A Bizottság (EU) 2015/909 végrehajtási rendelete (2015. június 12.) a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költségek kiszámításának módjairól (HL L 148., 2015.6.13., 17. o.).
  A Bizottság (EU) 2015/1100 végrehajtási rendelete (2015. július 7.) a vasúti piac nyomon követése keretében fennálló tagállami jelentéstételi kötelezettségekről (HL L 181., 2015.7.9., 1. o.).
  A Bizottság (EU) 2016/545 végrehajtási rendelete (2016. április 7.) a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról szóló keretmegállapodásokra vonatkozó eljárások és kritériumok megállapításáról (HL L 94., 2016.4.8., 1. o.).
  A Bizottság (EU) 2017/2177 végrehajtási rendelete (2017. november 22.) a kiszolgáló létesítményekhez és a vasúthoz kapcsolódó szolgáltatásokhoz való hozzáférésről (HL L 307., 2017.11.23., 1. o.).
  A Bizottság (EU) 2018/1795 végrehajtási rendelete (2018. november 20.) a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 11. cikke szerinti gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat alkalmazására vonatkozó eljárás és kritériumok megállapításáról (HL L 294., 2018.11.21., 5. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács 913/2010/EU rendelete (2010. szeptember 22.) a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról (HL L 276., 2010.10.20., 22. o.).
  A Bizottság (EU) 2018/500 végrehajtási határozata (2018. március 22.) az Alpesi–Nyugat-Balkáni vasúti árufuvarozási folyosó létrehozásáról szóló javaslatnak a 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének való megfelelőségéről (HL L 82., 2018.3.26., 13. o.).
  A Bizottság (EU) 2018/491 végrehajtási határozata (2018. március 21.) az Északi-tengeri–Földközi-tengeri vasúti árufuvarozási folyosó meghosszabbítására vonatkozóan az érintett tagállamok által benyújtott együttes javaslatnak a 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének való megfelelőségéről (HL L 81., 2018.3.23., 23. o.).
  A Bizottság (EU) 2018/300 végrehajtási határozata (2018. január 11.) az atlanti vasúti árufuvarozási folyosó bővítésében érintett tagállamok által benyújtott közös javaslatnak a 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének való megfelelőségéről (HL L 56., 2018.2.28., 60. o.).
  A Bizottság (EU) 2017/178 végrehajtási határozata (2017. január 31.) az Északi-tengeri–balti vasúti teherszállítási folyosó bővítésében érintett tagállamok által benyújtott együttes javaslatnak a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról szóló 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének való megfelelőségéről szóló (EU) 2015/1111 végrehajtási határozat módosításáról (HL L 28., 2017.2.2., 71. o.).
  A Bizottság (EU) 2017/177 végrehajtási határozata (2017. január 31.) a »Borostyán« árufuvarozási folyosó létrehozásáról szóló közös javaslatnak a 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének való megfeleléséről (HL L 28., 2017.2.2., 69. o.).
  A Bizottság (EU) 2015/1111 végrehajtási határozata (2015. július 7.) az Északi-tengeri–balti vasúti teherszállítási folyosó bővítésében érintett tagállamok által benyújtott együttes javaslatnak a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról szóló 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének való megfelelőségéről (HL L 181., 2015.7.9., 82. o.).
  A Bizottság (EU) 2022/1036 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. június 29.) az (EU) 2020/1429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a referencia-időszak meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 173., 2022.6.30., 50. o.). |
| A mozdonyvezetői engedélyek kiadása | Az Európai Parlament és a Tanács 2007/59/EK irányelve (2007. október 23.) a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről (HL L 315., 2007.12.3., 51. o.).
  A Bizottság (EU) 2019/554 rendelete (2019. április 5.) a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről szóló 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv VI. mellékletének módosításáról (HL L 97., 2019.4.8., 1. o.).
  A Bizottság 2010/36/EU rendelete (2009. december 3.) a mozdonyvezetői engedélyeknek, a kiegészítő tanúsítványoknak, a kiegészítő tanúsítványok hitelesített másolatának, valamint a mozdonyvezetői engedély kérelmezésére szolgáló formanyomtatványnak a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti közösségi mintájáról (HL L 13., 2010.1.19., 1. o.).
  A Bizottság 2010/17/EK határozata (2009. október 29.) a mozdonyvezetői engedélyek és a kiegészítő tanúsítványok vonatkozásában a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott nyilvántartások alapvető paramétereinek elfogadásáról (HL L 8., 2010.1.13., 17. o.).
  A Bizottság 2011/765/EU határozata (2011. november 22.) a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban a mozdonyvezetők képzésében részt vevő képzési központok elismerésére, a mozdonyvezetők vizsgáztatóinak elismerésére és a vizsgák szervezésére vonatkozó feltételekről (HL L 314., 2011.11.29., 36. o.). |
| Interoperabilitás | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/797 irányelve (2016. május 11.) a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 138., 2016.5.26., 44. o.).
  A Bizottság (EU) 2018/545 végrehajtási rendelete (2018. április 4.) az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a vasúti járművek és a vasúti járműtípusok engedélyezési eljárására vonatkozó gyakorlati szabályok megállapításáról (HL L 90., 2018.4.6., 66. o.).
  A Bizottság (EU) 2017/1474 felhatalmazáson alapuló határozata (2017. június 8.) az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az átjárhatósági műszaki előírások kidolgozásával, elfogadásával és felülvizsgálatával kapcsolatos konkrét célkitűzések tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 210., 2017.8.15., 5. o.).
  A Bizottság (EU) 2018/1614 végrehajtási határozata (2018. október 25.) az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv 47. cikkében említett járműnyilvántartásokra vonatkozó előírások megállapításáról, valamint a 2007/756/EK bizottsági határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 268., 2018.10.26., 53. o.).
  A Bizottság 2009/965/EK határozata (2009. november 30.) a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 27. cikkének (4) bekezdésében említett referenciadokumentumról (HL L 341., 2009.12.22., 1. o.).
  A Bizottság 1299/2014/EU rendelete (2014. november 18.) az Európai Unió vasúti rendszerének infrastruktúra alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról (HL L 356., 2014.12.12., 1. o.).
  A Bizottság 1300/2014/EU rendelete (2014. november 18.) az uniós vasúti rendszernek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségével kapcsolatos átjárhatósági műszaki előírásokról (HL L 356., 2014.12.12., 110. o.).
  A Bizottság (EU) 2019/772 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az 1300/2014/EU rendeletnek az eszközleltár tekintetében a hozzáférhetőség korlátainak azonosítása, a felhasználók tájékoztatása, valamint a hozzáférhetőséggel kapcsolatos előrelépés figyelemmel kísérése és értékelése céljából történő módosításáról (HL L 139I., 2019.5.27., 1. o.).
  A Bizottság 1301/2014/EU rendelete (2014. november 18.) az Európai Unió vasúti rendszerének »energia« alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról (HL L 356., 2014.12.12., 179. o.).
  A Bizottság (EU) 2018/868 végrehajtási rendelete (2018. június 13.) az 1301/2014/EU rendeletnek és az 1302/2014/EU rendeletnek az energiafogyasztás-mérő rendszerre és az adatgyűjtő rendszerre vonatkozó rendelkezések tekintetében történő módosításáról (HL L 149., 2018.6.14., 16. o.).
  A Bizottság 1302/2014/EU rendelete (2014. november 18.) az Európai Unió vasúti rendszerének »járművek – mozdonyok és személyszállító járművek« alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról (HL L 356., 2014.12.12., 228. o.).
  A Bizottság 1303/2014/EU rendelete (2014. november 18.) az Európai Unió vasúti rendszeréhez tartozó vasúti alagutak biztonságára vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról (HL L 356., 2014.12.12., 394. o.).
  A Bizottság 1304/2014/EU rendelete (2014. november 26.) a »járművek – zaj« alrendszerre vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról, a 2008/232/EK határozat módosításáról és a 2011/229/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 356., 2014.12.12., 421. o.).
  A Bizottság (EU) 2019/774 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az 1304/2014/EU rendeletnek a »járművek – zaj« alrendszerre vonatkozó átjárhatósági műszaki előírás meglévő teherkocsikra való alkalmazása tekintetében történő módosításáról (HL L 139I., 2019.5.27., 89. o.).
  A Bizottság 1305/2014/EU rendelete (2014. december 11.) az Európai Unió vasúti rendszerének a fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai elnevezésű alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról és a 62/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 356., 2014.12.12., 438. o.).
  A Bizottság (EU) 2018/278 végrehajtási rendelete (2018. február 23.) az 1305/2014/EU rendelet mellékletének az üzenetek szerkezete, az adat- és üzenetmodell, illetve a kocsik és intermodális egységek üzemeltetési adatbázisa tekintetében történő módosításáról, valamint a közös interfész kommunikációs rétegére vonatkozó informatikai szabvány elfogadásáról (HL L 54., 2018.2.24., 11. o.).
  A Bizottság (EU) 2019/778 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az 1305/2014/EU rendeletnek a változáskezelés tekintetében történő módosításáról (HL L 139I. , 2019.5.27., 356. o.).
  A Bizottság (EU) 2021/541 végrehajtási rendelete (2021. március 26.) az 1305/2014/EU rendeletnek az adatszámítás és az adatcsere egyszerűsítése és javítása, valamint a változáskezelési eljárás aktualizálása tekintetében történő módosításáról (HL L 108., 2021.3.29., 19. o.).
  A Bizottság 2011/665/EU végrehajtási határozata (2011. október 4.) az engedélyezett vasútijármű-típusok európai nyilvántartásáról (HL L 64., 2011.10.8., 32. o.).
  A Bizottság (EU) 2019/777 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) a vasúti infrastruktúra nyilvántartásának közös előírásairól és a 2014/880/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 139I., 2019.5.27., 312. o.).
  A Bizottság 2012/757/EU határozata (2012. november 14.) az Európai Unió vasúti rendszerének forgalmi szolgálat és forgalomirányítás alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról és a 2007/756/EK határozat módosításáról (HL L 345., 2012.12.15., 1. o.).
  A Bizottság (EU) 2019/773 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az Európai Unió vasúti rendszerének forgalmi szolgálat és forgalomirányítás alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról és a 2012/757/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 139I., 2019.5.27., 5. o.).
  A Bizottság (EU) 2021/2238 végrehajtási rendelete (2021. december 15.) az (EU) 2019/773 végrehajtási rendeletnek a vonatok végét jelző zárjelzőket érintő különleges esetek fokozatos kivonása tekintetében történő módosításáról (HL L 450., 2021.12.16., 57. o.).
  A Bizottság 454/2011/EU rendelete (2011. május 5.) a transzeurópai vasúti rendszer személyszállítási szolgáltatások telematikai alkalmazásai alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról (HL L 123., 2011.5.12., 11. o.).
  A Bizottság (EU) 2019/250 végrehajtási rendelete (2019. február 12.) az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő vasúti rendszerelemekre és alrendszerekre vonatkozó EK-nyilatkozatok és -tanúsítványok sablonjairól, az engedélyezett vasúti járműtípusnak való megfelelőségről szóló nyilatkozat mintájáról és az alrendszerek EK-hitelesítésére szolgáló eljárásokról, valamint a 201/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 42., 2019.2.13., 9. o.).
  A Bizottság (EU) 2016/919 rendelete (2016. május 27.) az Európai Unió vasúti rendszerének »«ellenőrző-irányító és jelző« alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásról (HL L 158., 2016.6.15., 1. o.).
  A Bizottság 321/2013/EU rendelete (2013. március 13.) az Európai Unió vasúti rendszere »járművek – teherkocsik« alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról és a 2006/861/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 104., 2013.4.12., 1. o.).
  A Bizottság 2010/713/EU határozata (2010. november 9.) az Európai Parlament és a Tanács 2008/57/EK irányelve alapján elfogadott, az átjárhatósági műszaki előírások keretében alkalmazandó megfelelőségértékelési, alkalmazhatósági és EK-hitelesítési eljárások moduljairól (HL L 319., 2010.12.4., 1. o.).
  A Bizottság (EU) 2019/776 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) a 321/2013/EU, az 1299/2014/EU, az 1301/2014/EU, az 1302/2014/EU, az 1303/2014/EU és az (EU) 2016/919 bizottsági rendeletnek, valamint a 2011/665/EU bizottsági végrehajtási határozatnak az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel való összehangolása tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2017/1474 felhatalmazáson alapuló bizottsági határozat konkrét célkitűzéseinek végrehajtásáról (HL L 139I., 2019.5.27., 108. o.).
  A Bizottság (EU) 2020/387 végrehajtási rendelete (2020. március 9.) a 321/2013/EU, az 1302/2014/EU és az (EU) 2016/919 rendeletnek a felhasználási terület kiterjesztése és az átmeneti időszakok tekintetében történő módosításáról (HL L 73., 2020.3.10., 6. o.).
  A Bizottság (EU) 2020/424 végrehajtási rendelete (2020. március 19.) az (EU) 2016/797 irányelvvel összhangban az átjárhatósági műszaki előírások alkalmazása alóli mentesüléssel kapcsolatos információk Bizottsághoz történő benyújtásáról (HL L 84., 2020.3.20., 20. o.). |
| Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/796 rendelete (2016. május 11.) az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 138., 2016.5.26., 1. o.).
  A Bizottság (EU) 2018/867 végrehajtási rendelete (2018. június 13.) az Európai Unió Vasúti Ügynöksége által létrehozott fellebbezési tanács(ok) eljárási szabályzatának megállapításáról (HL L 149., 2018.6.14., 3. o.).
  A Bizottság (EU) 2018/764 végrehajtási rendelete (2018. május 2.) az Európai Unió Vasúti Ügynöksége részére fizetendő díjakról és a díjfizetésre vonatkozó feltételekről (HL L 129., 2018.5.25., 68. o.).
  A Bizottság (EU) 2021/1903 végrehajtási rendelete (2021. október 29.) az Európai Unió Vasúti Ügynöksége részére fizetendő díjakról és a díjfizetésre vonatkozó feltételekről szóló (EU) 2018/764 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 387., 2021.11.3., 126. o.). |
| Vasútbiztonság | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/798 irányelve (2016. május 11.) a vasútbiztonságról (HL L 138., 2016.5.26., 102. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1530 rendelete (2020. október 21.) az (EU) 2016/798 irányelvnek a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésre vonatkozó vasútbiztonsági és kölcsönös átjárhatósági szabályok alkalmazása tekintetében történő módosításáról (HL L 352., 2020.10.22., 1. o.).
  A Bizottság (EU) 2018/763 végrehajtási rendelete (2018. április 9.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján egységes biztonsági tanúsítványok vasúti társaságok részére történő kiadására vonatkozó gyakorlati szabályok megállapításáról, valamint a 653/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 129., 2018.5.25., 49. o.).
  A Bizottság (EU) 2019/779 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a járművek karbantartásáért felelős szervezetek tanúsítási rendszerére vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról, valamint a 445/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 139I., 2019.5.27., 360. o.).
  A Bizottság 1158/2010/EU rendelete (2010. december 9.) a vasútbiztonsági tanúsítvány megszerzéséhez szükséges követelményeknek való megfelelés értékelésére szolgáló közös biztonsági módszerről (HL L 326., 2010.12.10., 11. o.).
  A Bizottság (EU) 2018/762 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. március 8.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a biztonságirányítási rendszerek követelményeire vonatkozó közös biztonsági módszerek meghatározásáról, valamint az 1158/2010/EU és az 1169/2010/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 129., 2018.5.25., 26. o.).
  A Bizottság 1169/2010/EU rendelete (2010. december 10.) a vasútbiztonsági engedély megszerzéséhez szükséges követelményeknek való megfelelés teljesítésének értékelésére szolgáló közös biztonsági módszerről (HL L 327., 2010.12.11., 13. o.). A Bizottság 1078/2012/EU rendelete (2012. november 16.) a biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező vasúttársaságok, a biztonsági engedéllyel rendelkező pályahálózat-működtetők és a karbantartásért felelős szervezetek által alkalmazandó, a nyomon követésre vonatkozó közös biztonsági módszerről (HL L 320., 2012.11.17., 8. o.).
  A Bizottság (EU) 2018/761 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. február 16.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a nemzeti biztonsági hatóságok által az egységes biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély kiadását követően végzett felügyelet céljára alkalmazandó közös biztonsági módszerek meghatározásáról és az 1077/2012/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 129., 2018.5.25., 16. o.).
  A Bizottság 2009/460/EK határozata (2009. június 5.) a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikkében említett, a biztonsági célok elérésének értékelésére alkalmazandó közös biztonsági módszer elfogadásáról (HL L 150., 2009.6.13., 11. o.).
  A Bizottság (EU) 2019/780 ajánlása (2019. május 16.) a biztonsági engedélyeknek a pályahálózat-működtetők számára történő kibocsátására vonatkozó gyakorlati szabályokról (HL L 139I., 2019.5.27., 390. o.). |
| Veszélyes áruk szárazföldi szállítása | Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.). |
| Szállítható nyomástartó berendezések | Az Európai Parlament és a Tanács 2010/35/EU irányelve (2010. június 16.) a szállítható nyomástartó berendezésekről és a 76/767/EGK, 84/525/EGK, 84/526/EGK, 84/527/EGK és az 1999/36/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2010.6.30., 1. o.). |
| Szociális terület – munkaidő/munkával töltött órák | Az Európai Parlament és a Tanács 2003/88/EK irányelve (2003. november 4.) a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól (HL L 299., 2003.11.18., 9. o.).
  A Tanács 2005/47/EK irányelve (2005. július 18.) az Európai Vasúti Közösség (CER) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a vasúti szektorban a határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatásokat ellátó utazó munkavállalók alkalmazási feltételeinek egyes szempontjairól szóló megállapodásról (HL L 195., 2005.7.27., 15. o.). |
| Utasjogok | Az Európai Parlament és a Tanács 1371/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről (HL L 315., 2007.12.3., 14. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/782 rendelete (2021. április 29.) a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről (HL L 172., 2021.5.17., 1. o.), amelyet 2023. június 7-től kell alkalmazni. |
| Elektronikus áruszállítási információk | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1056 rendelete (2020. július 15.) az elektronikus áruszállítási információkról (HL L 249., 2020.7.31., 33. o.). |

Szabályozási terület

Jogszabályok

Piacra jutás

Az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés 79. cikke (3) bekezdésének végrehajtása keretében a fuvardíjakban és a fuvarozási feltételek terén alkalmazott hátrányos megkülönböztetés megszüntetéséről szóló 11. rendelet (HL 52., 1960.8.16., 1121. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 2012/34/EU irányelve (2012. november 21.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2370 irányelve (2016. december 14.) a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása és a vasúti infrastruktúra irányítása tekintetében történő módosításáról (HL L 352., 2016.12.23., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2017/2075 felhatalmazáson alapuló határozata (2017. szeptember 4.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv VII. mellékletének felváltásáról (HL L 295., 2017.11.14., 69. o.).

A Bizottság 869/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 11.) új vasúti személyszállítási szolgáltatásokról (HL L 239., 2014.8.12., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2015/10 végrehajtási rendelete (2015. január 6.) a vasútiinfrastruktúra-kapacitás kérelmezőire vonatkozó kritériumokról és a 870/2014/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 3., 2015.1.7., 34. o.).

A Bizottság (EU) 2015/171 végrehajtási rendelete (2015. február 4.) a vasúti társaságok engedélyezésére irányuló eljárás egyes vonatkozásairól (HL L 29., 2015.2.5., 3. o.).

A Bizottság (EU) 2015/429 végrehajtási rendelete (2015. március 13.) a zajhatásokból eredő költség felszámítása során alkalmazandó szabályok meghatározásáról (HL L 70., 2015.3.14., 36. o.).

A Bizottság (EU) 2015/909 végrehajtási rendelete (2015. június 12.) a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költségek kiszámításának módjairól (HL L 148., 2015.6.13., 17. o.).

A Bizottság (EU) 2015/1100 végrehajtási rendelete (2015. július 7.) a vasúti piac nyomon követése keretében fennálló tagállami jelentéstételi kötelezettségekről (HL L 181., 2015.7.9., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2016/545 végrehajtási rendelete (2016. április 7.) a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról szóló keretmegállapodásokra vonatkozó eljárások és kritériumok megállapításáról (HL L 94., 2016.4.8., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2017/2177 végrehajtási rendelete (2017. november 22.) a kiszolgáló létesítményekhez és a vasúthoz kapcsolódó szolgáltatásokhoz való hozzáférésről (HL L 307., 2017.11.23., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2018/1795 végrehajtási rendelete (2018. november 20.) a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 11. cikke szerinti gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat alkalmazására vonatkozó eljárás és kritériumok megállapításáról (HL L 294., 2018.11.21., 5. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 913/2010/EU rendelete (2010. szeptember 22.) a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról (HL L 276., 2010.10.20., 22. o.).

A Bizottság (EU) 2018/500 végrehajtási határozata (2018. március 22.) az Alpesi–Nyugat-Balkáni vasúti árufuvarozási folyosó létrehozásáról szóló javaslatnak a 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének való megfelelőségéről (HL L 82., 2018.3.26., 13. o.).

A Bizottság (EU) 2018/491 végrehajtási határozata (2018. március 21.) az Északi-tengeri–Földközi-tengeri vasúti árufuvarozási folyosó meghosszabbítására vonatkozóan az érintett tagállamok által benyújtott együttes javaslatnak a 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének való megfelelőségéről (HL L 81., 2018.3.23., 23. o.).

A Bizottság (EU) 2018/300 végrehajtási határozata (2018. január 11.) az atlanti vasúti árufuvarozási folyosó bővítésében érintett tagállamok által benyújtott közös javaslatnak a 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének való megfelelőségéről (HL L 56., 2018.2.28., 60. o.).

A Bizottság (EU) 2017/178 végrehajtási határozata (2017. január 31.) az Északi-tengeri–balti vasúti teherszállítási folyosó bővítésében érintett tagállamok által benyújtott együttes javaslatnak a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról szóló 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének való megfelelőségéről szóló (EU) 2015/1111 végrehajtási határozat módosításáról (HL L 28., 2017.2.2., 71. o.).

A Bizottság (EU) 2017/177 végrehajtási határozata (2017. január 31.) a »Borostyán« árufuvarozási folyosó létrehozásáról szóló közös javaslatnak a 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének való megfeleléséről (HL L 28., 2017.2.2., 69. o.).

A Bizottság (EU) 2015/1111 végrehajtási határozata (2015. július 7.) az Északi-tengeri–balti vasúti teherszállítási folyosó bővítésében érintett tagállamok által benyújtott együttes javaslatnak a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról szóló 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének való megfelelőségéről (HL L 181., 2015.7.9., 82. o.).

A Bizottság (EU) 2022/1036 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. június 29.) az (EU) 2020/1429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a referencia-időszak meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 173., 2022.6.30., 50. o.).

A mozdonyvezetői engedélyek kiadása

Az Európai Parlament és a Tanács 2007/59/EK irányelve (2007. október 23.) a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről (HL L 315., 2007.12.3., 51. o.).

A Bizottság (EU) 2019/554 rendelete (2019. április 5.) a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről szóló 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv VI. mellékletének módosításáról (HL L 97., 2019.4.8., 1. o.).

A Bizottság 2010/36/EU rendelete (2009. december 3.) a mozdonyvezetői engedélyeknek, a kiegészítő tanúsítványoknak, a kiegészítő tanúsítványok hitelesített másolatának, valamint a mozdonyvezetői engedély kérelmezésére szolgáló formanyomtatványnak a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti közösségi mintájáról (HL L 13., 2010.1.19., 1. o.).

A Bizottság 2010/17/EK határozata (2009. október 29.) a mozdonyvezetői engedélyek és a kiegészítő tanúsítványok vonatkozásában a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott nyilvántartások alapvető paramétereinek elfogadásáról (HL L 8., 2010.1.13., 17. o.).

A Bizottság 2011/765/EU határozata (2011. november 22.) a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban a mozdonyvezetők képzésében részt vevő képzési központok elismerésére, a mozdonyvezetők vizsgáztatóinak elismerésére és a vizsgák szervezésére vonatkozó feltételekről (HL L 314., 2011.11.29., 36. o.).

Interoperabilitás

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/797 irányelve (2016. május 11.) a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 138., 2016.5.26., 44. o.).

A Bizottság (EU) 2018/545 végrehajtási rendelete (2018. április 4.) az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a vasúti járművek és a vasúti járműtípusok engedélyezési eljárására vonatkozó gyakorlati szabályok megállapításáról (HL L 90., 2018.4.6., 66. o.).

A Bizottság (EU) 2017/1474 felhatalmazáson alapuló határozata (2017. június 8.) az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az átjárhatósági műszaki előírások kidolgozásával, elfogadásával és felülvizsgálatával kapcsolatos konkrét célkitűzések tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 210., 2017.8.15., 5. o.).

A Bizottság (EU) 2018/1614 végrehajtási határozata (2018. október 25.) az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv 47. cikkében említett járműnyilvántartásokra vonatkozó előírások megállapításáról, valamint a 2007/756/EK bizottsági határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 268., 2018.10.26., 53. o.).

A Bizottság 2009/965/EK határozata (2009. november 30.) a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 27. cikkének (4) bekezdésében említett referenciadokumentumról (HL L 341., 2009.12.22., 1. o.).

A Bizottság 1299/2014/EU rendelete (2014. november 18.) az Európai Unió vasúti rendszerének infrastruktúra alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról (HL L 356., 2014.12.12., 1. o.).

A Bizottság 1300/2014/EU rendelete (2014. november 18.) az uniós vasúti rendszernek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségével kapcsolatos átjárhatósági műszaki előírásokról (HL L 356., 2014.12.12., 110. o.).

A Bizottság (EU) 2019/772 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az 1300/2014/EU rendeletnek az eszközleltár tekintetében a hozzáférhetőség korlátainak azonosítása, a felhasználók tájékoztatása, valamint a hozzáférhetőséggel kapcsolatos előrelépés figyelemmel kísérése és értékelése céljából történő módosításáról (HL L 139I., 2019.5.27., 1. o.).

A Bizottság 1301/2014/EU rendelete (2014. november 18.) az Európai Unió vasúti rendszerének »energia« alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról (HL L 356., 2014.12.12., 179. o.).

A Bizottság (EU) 2018/868 végrehajtási rendelete (2018. június 13.) az 1301/2014/EU rendeletnek és az 1302/2014/EU rendeletnek az energiafogyasztás-mérő rendszerre és az adatgyűjtő rendszerre vonatkozó rendelkezések tekintetében történő módosításáról (HL L 149., 2018.6.14., 16. o.).

A Bizottság 1302/2014/EU rendelete (2014. november 18.) az Európai Unió vasúti rendszerének »járművek – mozdonyok és személyszállító járművek« alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról (HL L 356., 2014.12.12., 228. o.).

A Bizottság 1303/2014/EU rendelete (2014. november 18.) az Európai Unió vasúti rendszeréhez tartozó vasúti alagutak biztonságára vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról (HL L 356., 2014.12.12., 394. o.).

A Bizottság 1304/2014/EU rendelete (2014. november 26.) a »járművek – zaj« alrendszerre vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról, a 2008/232/EK határozat módosításáról és a 2011/229/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 356., 2014.12.12., 421. o.).

A Bizottság (EU) 2019/774 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az 1304/2014/EU rendeletnek a »járművek – zaj« alrendszerre vonatkozó átjárhatósági műszaki előírás meglévő teherkocsikra való alkalmazása tekintetében történő módosításáról (HL L 139I., 2019.5.27., 89. o.).

A Bizottság 1305/2014/EU rendelete (2014. december 11.) az Európai Unió vasúti rendszerének a fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai elnevezésű alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról és a 62/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 356., 2014.12.12., 438. o.).

A Bizottság (EU) 2018/278 végrehajtási rendelete (2018. február 23.) az 1305/2014/EU rendelet mellékletének az üzenetek szerkezete, az adat- és üzenetmodell, illetve a kocsik és intermodális egységek üzemeltetési adatbázisa tekintetében történő módosításáról, valamint a közös interfész kommunikációs rétegére vonatkozó informatikai szabvány elfogadásáról (HL L 54., 2018.2.24., 11. o.).

A Bizottság (EU) 2019/778 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az 1305/2014/EU rendeletnek a változáskezelés tekintetében történő módosításáról (HL L 139I. , 2019.5.27., 356. o.).

A Bizottság (EU) 2021/541 végrehajtási rendelete (2021. március 26.) az 1305/2014/EU rendeletnek az adatszámítás és az adatcsere egyszerűsítése és javítása, valamint a változáskezelési eljárás aktualizálása tekintetében történő módosításáról (HL L 108., 2021.3.29., 19. o.).

A Bizottság 2011/665/EU végrehajtási határozata (2011. október 4.) az engedélyezett vasútijármű-típusok európai nyilvántartásáról (HL L 64., 2011.10.8., 32. o.).

A Bizottság (EU) 2019/777 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) a vasúti infrastruktúra nyilvántartásának közös előírásairól és a 2014/880/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 139I., 2019.5.27., 312. o.).

A Bizottság 2012/757/EU határozata (2012. november 14.) az Európai Unió vasúti rendszerének forgalmi szolgálat és forgalomirányítás alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról és a 2007/756/EK határozat módosításáról (HL L 345., 2012.12.15., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2019/773 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az Európai Unió vasúti rendszerének forgalmi szolgálat és forgalomirányítás alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról és a 2012/757/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 139I., 2019.5.27., 5. o.).

A Bizottság (EU) 2021/2238 végrehajtási rendelete (2021. december 15.) az (EU) 2019/773 végrehajtási rendeletnek a vonatok végét jelző zárjelzőket érintő különleges esetek fokozatos kivonása tekintetében történő módosításáról (HL L 450., 2021.12.16., 57. o.).

A Bizottság 454/2011/EU rendelete (2011. május 5.) a transzeurópai vasúti rendszer személyszállítási szolgáltatások telematikai alkalmazásai alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról (HL L 123., 2011.5.12., 11. o.).

A Bizottság (EU) 2019/250 végrehajtási rendelete (2019. február 12.) az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő vasúti rendszerelemekre és alrendszerekre vonatkozó EK-nyilatkozatok és -tanúsítványok sablonjairól, az engedélyezett vasúti járműtípusnak való megfelelőségről szóló nyilatkozat mintájáról és az alrendszerek EK-hitelesítésére szolgáló eljárásokról, valamint a 201/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 42., 2019.2.13., 9. o.).

A Bizottság (EU) 2016/919 rendelete (2016. május 27.) az Európai Unió vasúti rendszerének »«ellenőrző-irányító és jelző« alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásról (HL L 158., 2016.6.15., 1. o.).

A Bizottság 321/2013/EU rendelete (2013. március 13.) az Európai Unió vasúti rendszere »járművek – teherkocsik« alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról és a 2006/861/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 104., 2013.4.12., 1. o.).

A Bizottság 2010/713/EU határozata (2010. november 9.) az Európai Parlament és a Tanács 2008/57/EK irányelve alapján elfogadott, az átjárhatósági műszaki előírások keretében alkalmazandó megfelelőségértékelési, alkalmazhatósági és EK-hitelesítési eljárások moduljairól (HL L 319., 2010.12.4., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2019/776 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) a 321/2013/EU, az 1299/2014/EU, az 1301/2014/EU, az 1302/2014/EU, az 1303/2014/EU és az (EU) 2016/919 bizottsági rendeletnek, valamint a 2011/665/EU bizottsági végrehajtási határozatnak az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel való összehangolása tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2017/1474 felhatalmazáson alapuló bizottsági határozat konkrét célkitűzéseinek végrehajtásáról (HL L 139I., 2019.5.27., 108. o.).

A Bizottság (EU) 2020/387 végrehajtási rendelete (2020. március 9.) a 321/2013/EU, az 1302/2014/EU és az (EU) 2016/919 rendeletnek a felhasználási terület kiterjesztése és az átmeneti időszakok tekintetében történő módosításáról (HL L 73., 2020.3.10., 6. o.).

A Bizottság (EU) 2020/424 végrehajtási rendelete (2020. március 19.) az (EU) 2016/797 irányelvvel összhangban az átjárhatósági műszaki előírások alkalmazása alóli mentesüléssel kapcsolatos információk Bizottsághoz történő benyújtásáról (HL L 84., 2020.3.20., 20. o.).

Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/796 rendelete (2016. május 11.) az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 138., 2016.5.26., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2018/867 végrehajtási rendelete (2018. június 13.) az Európai Unió Vasúti Ügynöksége által létrehozott fellebbezési tanács(ok) eljárási szabályzatának megállapításáról (HL L 149., 2018.6.14., 3. o.).

A Bizottság (EU) 2018/764 végrehajtási rendelete (2018. május 2.) az Európai Unió Vasúti Ügynöksége részére fizetendő díjakról és a díjfizetésre vonatkozó feltételekről (HL L 129., 2018.5.25., 68. o.).

A Bizottság (EU) 2021/1903 végrehajtási rendelete (2021. október 29.) az Európai Unió Vasúti Ügynöksége részére fizetendő díjakról és a díjfizetésre vonatkozó feltételekről szóló (EU) 2018/764 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 387., 2021.11.3., 126. o.).

Vasútbiztonság

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/798 irányelve (2016. május 11.) a vasútbiztonságról (HL L 138., 2016.5.26., 102. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1530 rendelete (2020. október 21.) az (EU) 2016/798 irányelvnek a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésre vonatkozó vasútbiztonsági és kölcsönös átjárhatósági szabályok alkalmazása tekintetében történő módosításáról (HL L 352., 2020.10.22., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2018/763 végrehajtási rendelete (2018. április 9.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján egységes biztonsági tanúsítványok vasúti társaságok részére történő kiadására vonatkozó gyakorlati szabályok megállapításáról, valamint a 653/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 129., 2018.5.25., 49. o.).

A Bizottság (EU) 2019/779 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a járművek karbantartásáért felelős szervezetek tanúsítási rendszerére vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról, valamint a 445/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 139I., 2019.5.27., 360. o.).

A Bizottság 1158/2010/EU rendelete (2010. december 9.) a vasútbiztonsági tanúsítvány megszerzéséhez szükséges követelményeknek való megfelelés értékelésére szolgáló közös biztonsági módszerről (HL L 326., 2010.12.10., 11. o.).

A Bizottság (EU) 2018/762 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. március 8.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a biztonságirányítási rendszerek követelményeire vonatkozó közös biztonsági módszerek meghatározásáról, valamint az 1158/2010/EU és az 1169/2010/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 129., 2018.5.25., 26. o.).

A Bizottság 1169/2010/EU rendelete (2010. december 10.) a vasútbiztonsági engedély megszerzéséhez szükséges követelményeknek való megfelelés teljesítésének értékelésére szolgáló közös biztonsági módszerről (HL L 327., 2010.12.11., 13. o.). A Bizottság 1078/2012/EU rendelete (2012. november 16.) a biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező vasúttársaságok, a biztonsági engedéllyel rendelkező pályahálózat-működtetők és a karbantartásért felelős szervezetek által alkalmazandó, a nyomon követésre vonatkozó közös biztonsági módszerről (HL L 320., 2012.11.17., 8. o.).

A Bizottság (EU) 2018/761 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. február 16.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a nemzeti biztonsági hatóságok által az egységes biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély kiadását követően végzett felügyelet céljára alkalmazandó közös biztonsági módszerek meghatározásáról és az 1077/2012/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 129., 2018.5.25., 16. o.).

A Bizottság 2009/460/EK határozata (2009. június 5.) a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikkében említett, a biztonsági célok elérésének értékelésére alkalmazandó közös biztonsági módszer elfogadásáról (HL L 150., 2009.6.13., 11. o.).

A Bizottság (EU) 2019/780 ajánlása (2019. május 16.) a biztonsági engedélyeknek a pályahálózat-működtetők számára történő kibocsátására vonatkozó gyakorlati szabályokról (HL L 139I., 2019.5.27., 390. o.).

Veszélyes áruk szárazföldi szállítása

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.).

Szállítható nyomástartó berendezések

Az Európai Parlament és a Tanács 2010/35/EU irányelve (2010. június 16.) a szállítható nyomástartó berendezésekről és a 76/767/EGK, 84/525/EGK, 84/526/EGK, 84/527/EGK és az 1999/36/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2010.6.30., 1. o.).

Szociális terület – munkaidő/munkával töltött órák

Az Európai Parlament és a Tanács 2003/88/EK irányelve (2003. november 4.) a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól (HL L 299., 2003.11.18., 9. o.).

A Tanács 2005/47/EK irányelve (2005. július 18.) az Európai Vasúti Közösség (CER) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a vasúti szektorban a határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatásokat ellátó utazó munkavállalók alkalmazási feltételeinek egyes szempontjairól szóló megállapodásról (HL L 195., 2005.7.27., 15. o.).

Utasjogok

Az Európai Parlament és a Tanács 1371/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről (HL L 315., 2007.12.3., 14. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/782 rendelete (2021. április 29.) a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről (HL L 172., 2021.5.17., 1. o.), amelyet 2023. június 7-től kell alkalmazni.

Elektronikus áruszállítási információk

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1056 rendelete (2020. július 15.) az elektronikus áruszállítási információkról (HL L 249., 2020.7.31., 33. o.).

„I.3. MELLÉKLET

A KÖZÚTI KÖZLEKEDÉSRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK

Az alábbi európai uniós aktusok »alkalmazandó rendelkezései« a szerződés főszövegével és a horizontális kiigazításokról szóló II. melléklettel összhangban alkalmazandók, hacsak ez a melléklet vagy az I–VI. jegyzőkönyv másképp nem rendelkezik. Az egyes jogi aktusokra való hivatkozást szükség esetén speciális kiigazítások egészítik ki.

Az alábbi európai uniós jogi aktusok az ilyen jogi aktusok legutóbbi módosításának legfrissebb változatára utalnak.

| Szabályozási terület | Jogszabályok |
| --- | --- |
| Úthasználati díjakkal kapcsolatos infrastruktúra – Éves gépjárműadó | Az Európai Parlament és a Tanács 1999/62/EK irányelve (1999. június 17.) a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról (HL L 187., 1999.7.20., 42. o.). |
| A közúti fuvarozói szakma gyakorlásának engedélyezése | Az Európai Parlament és a Tanács 1071/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 300., 2009.11.14., 51. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1055 rendelete (2020. július 15.) az 1071/2009/EK rendeletnek, az 1072/2009/EK rendeletnek és az 1024/2012/EU rendeletnek a közúti fuvarozási ágazati fejleményekre tekintettel történő módosításáról (HL L 249., 2020.7.31., 17. o.). |
| Szociális rendelkezések – Vezetési és pihenőidők | Az Európai Parlament és a Tanács 561/2006/EK rendelete (2006. március 15.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 102., 2006.4.11., 1. o.).
  A Bizottság (EU) 2022/1012 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. április 7.) az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a biztonságos és védett parkolók szolgáltatási és biztonsági szintjére vonatkozó előírások meghatározása, valamint az ilyen parkolók tanúsításával kapcsolatos eljárások tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 170., 2022.6.28., 27. o.).
  A Bizottság 581/2010/EU rendelete (2010. július 1.) a vonatkozó adatoknak a járműegységekről és a járművezetői kártyákról történő letöltésére irányadó maximális időtartamok meghatározásáról (HL L 168., 2010.7.2., 16. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1054 rendelete (2020. július 15.) az 561/2006/EK rendeletnek a maximális napi és heti vezetési időre, a minimum szünetekre, valamint a napi és heti pihenőidőre vonatkozó minimumkövetelmények tekintetében és a 165/2014/EU rendeletnek a menetíró készülékkel történő helymeghatározás tekintetében történő módosításáról (HL L 249., 2020.7.31., 1. o.). |
| Menetíró készülék | Az Európai Parlament és a Tanács 165/2014/EU rendelete (2014. február 4.) a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 60., 2014.2.28., 1. o.).
  A Bizottság (EU) 2016/68 végrehajtási rendelete (2016. január 21.) a járművezetői kártyák elektronikus nyilvántartásainak összekapcsolásához szükséges közös eljárásokról és előírásokról (HL L 15., 2016.1.22., 51. o.).
  A Bizottság (EU) 2016/799 végrehajtási rendelete (2016. március 18.) a menetíró készülékek és alkatrészeik kialakítására, tesztelésére, beépítésére, működtetésére és javítására vonatkozó követelményeket meghatározó 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 139., 2016.5.26., 1. o.).
  A Bizottság (EU) 2021/1228 végrehajtási rendelete (2021. július 16.) az (EU) 2016/799 végrehajtási rendeletnek az intelligens menetíró készülékek és alkatrészeik kialakítására, tesztelésére, beépítésére, működtetésére és javítására vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról (HL L 273., 2021.7.30., 1. o.).
  A Bizottság (EU) 2018/502 végrehajtási rendelete (2018. február 28.) a menetíró készülékek és alkatrészeik kialakítására, tesztelésére, beépítésére, működtetésére és javítására vonatkozó követelmények meghatározásáról szóló (EU) 2016/799 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 85., 2018.3.28., 1. o.).
  A Tanács 3821/85/EGK rendelete (1985. december 20.) a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről (HL L 370., 1985.12.31., 8. o.).
  (Lásd ugyanakkor a 165/2014/EU rendelet 46. cikkét.).
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1054 rendelete (2020. július 15.) az 561/2006/EK rendeletnek a maximális napi és heti vezetési időre, a minimum szünetekre, valamint a napi és heti pihenőidőre vonatkozó minimumkövetelmények tekintetében és a 165/2014/EU rendeletnek a menetíró készülékkel történő helymeghatározás tekintetében történő módosításáról (HL L 249., 2020.7.31., 1. o.). |
| A szociális jogszabályok végrehajtása | Az Európai Parlament és a Tanács 2006/22/EK irányelve (2006. március 15.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről és a 88/599/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 102., 2006.4.11., 35. o.), a következővel módosított formában:
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1057 irányelve (2020. július 15.) a közúti szállítási ágazatban dolgozó járművezetők kiküldetésére vonatkozó különös szabályoknak a 96/71/EK irányelv és a 2014/67/EU irányelv tekintetében való meghatározásáról, a 2006/22/EK irányelvnek a végrehajtási követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint az 1024/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 249., 2020.7.31., 49. o.). |
| A tevékenységeket igazoló formanyomtatvány | A Bizottság 2007/230/EK határozata (2007. április 12.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos formanyomtatványról (HL L 99., 2007.4.14., 14. o.). |
| Munkaidő | Az Európai Parlament és a Tanács 2002/15/EK irányelve (2002. március 11.) a közúti fuvarozásban utazó tevékenységet végző személyek munkaidejének szervezéséről
  (HL L 80., 2002.3.23., 35. o.). |
| Szállítható nyomástartó berendezések | Az Európai Parlament és a Tanács 2010/35/EU irányelve (2010. június 16.) a szállítható nyomástartó berendezésekről és a 76/767/EGK, 84/525/EGK, 84/526/EGK, 84/527/EGK és az 1999/36/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2010.6.30., 1. o.). |
| Műszaki alkalmasság | Az Európai Parlament és a Tanács 2014/45/EU irányelve (2014. április 3.) a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 127., 2014.4.29., 51. o.).
  A Bizottság (EU) 2021/1717 felhatalmazáson alapuló irányelve (2021. július 9.) a 2014/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek egyes járműkategória-megnevezések naprakésszé tétele, valamint az e-segélyhívónak az irányelv I. és III. mellékletében szereplő megvizsgálandó tételeknek, módszereknek, hibaokoknak és hiányosságok értékelésének listájára történő felvétele tekintetében történő módosításáról (HL L 342., 2021.9.27., 48. o.).
  A Bizottság (EU) 2019/621 végrehajtási rendelete (2019. április 17.) a vizsgálat tárgyát képező tételek műszaki vizsgálatához szükséges műszaki információkról, az ajánlott vizsgálati módszerek alkalmazásáról, valamint az adatformátumra és a releváns műszaki információkhoz való hozzáférési eljárásokra vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 108., 2019.4.23., 5. o.). |
| Közúti műszaki ellenőrzés | Az Európai Parlament és a Tanács 2014/47/EU irányelve (2014. április 3.) az Unió területén közlekedő haszonjárművek közlekedésre való alkalmasságának közúti műszaki ellenőrzéséről és a 2000/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 127., 2014.4.29., 134. o.).
  A Bizottság (EU) 2021/1716 felhatalmazáson alapuló irányelve (2021. június 29.) a 2014/47/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a járműkategória-megnevezéseket érintő, a típusjóváhagyással kapcsolatos jogszabályok módosításaiból eredő változásai tekintetében történő módosításáról (HL L 342., 2021.9.27., 45. o.).
  A Bizottság (EU) 2017/2205 végrehajtási rendelete (2017. november 29.) a közúti műszaki ellenőrzés során azonosított, súlyos vagy veszélyes hiányosságokkal rendelkező haszongépjárművekről történő értesítési eljárások részletes szabályairól (HL L 314., 2017.11.30., 3. o.). |
| Sebességkorlátozó készülékek | A Tanács 92/6/EGK irányelve (1992. február 10.) a Közösségben egyes gépjármű-kategóriákra sebességkorlátozó készülékek felszereléséről és használatáról (HL L 57., 1992.3.2., 27. o.). |
| Biztonsági övek | A Tanács 91/671/EGK irányelve (1991. december 16.) a járművekben a biztonsági övek és gyermekbiztonsági rendszerek kötelező használatáról (HL L 373., 1991.12.31., 26. o.). |
| Tükrök | Az Európai Parlament és a Tanács 2007/38/EK irányelve (2007. július 11.) a Közösségben nyilvántartásba vett nehéz tehergépjárművek visszapillantó tükrökkel való utólagos felszereléséről (HL L 184., 2007.7.14., 25. o.). |
| Nyilvántartásba vételhez kapcsolódó okmányok | A Tanács 1999/37/EK irányelve (1999. április 29.) a járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányokról (HL L 138., 1999.6.1., 57. o.).
  A Tanács 2006/103/EK irányelve (2006. november 20.) a közlekedéspolitika területén elfogadott egyes irányelveknek Bulgária és Románia csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról (HL L 363., 2006.12.20., 344. o.). |
| Járművezetők képzése | Az Európai Parlament és a Tanács 2003/59/EK irányelve (2003. július 15.) egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet és a 91/439/EGK, illetve a 76/914/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 226., 2003.9.10., 4. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/645 irányelve (2018. április 18.) az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről szóló 2003/59/EK irányelv és a vezetői engedélyekről szóló 2006/126/EK irányelv módosításáról (HL L 112., 2018.5.2., 29. o.). |
| Vezetői engedély | Az Európai Parlament és a Tanács 2006/126/EK irányelve (2006. december 20.) a vezetői engedélyekről (HL L 403., 2006.12.30., 18. o.).
  A Bizottság 383/2012/EU rendelete (2012. május 4.) az adathordozót (mikrocsipet) tartalmazó vezetői engedélyekre vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról (HL L 120., 2012.5.5., 1. o.). |
| Határokon átnyúló információcsere | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/413 irányelve (2015. március 11.) a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről (HL L 68., 2015.3.13., 9. o.). |
| Veszélyes áruk szárazföldi szállítása | Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.). |
| Veszélyes áruk szállításának ellenőrzése | A Tanács 95/50/EK irányelve (1995. október 6.) a veszélyes áruk közúti szállítása ellenőrzésének egységes eljárásáról (HL L 249., 1995.10.17., 35. o.). |
| Alagutak | Az Európai Parlament és a Tanács 2004/54/EK irányelve (2004. április 29.) a transzeurópai közúthálózat alagútjaira vonatkozó biztonsági minimumkövetelményekről (HL L 167., 2004.4.30., 39. o.). |
| A közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezelése | Az Európai Parlament és a Tanács 2008/96/EK irányelve (2008. november 19.) a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezeléséről (HL L 319., 2008.11.29., 59. o.). |
| A járművek mérete és tömege | A Tanács 96/53/EK irányelve (1996. július 25.) a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról (HL L 235., 1996.9.17., 59. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/984 határozata (2019. június 5.) a 96/53/EK tanácsi irányelvnek a jobb aerodinamikai, energiahatékonysági és biztonsági teljesítményt biztosító vezetőfülkék tekintetében engedélyezett legnagyobb hosszúságra vonatkozó különös szabályok végrehajtási határideje tekintetében történő módosításáról (HL L 164., 2019.6.20., 30. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1242 rendelete (2019. június 20.) az új nehézgépjárművek szén-dioxid-kibocsátási előírásainak meghatározásáról, valamint az 595/2009/EK és az (EU) 2018/956 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 96/53/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 198., 2019.7.25., 202. o.) (kizárólag a 96/53/EK tanácsi irányelv módosítása tekintetében). |
| Utasjogok | Az Európai Parlament és a Tanács 181/2011/EU rendelete (2011. február 16.) az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 55., 2011.2.28., 1. o.). |
| Tiszta járművek és/vagy alternatív üzemanyagok | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/33/EK irányelve (2009. április 23.) a tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról (HL L 120., 2009.5.15., 5. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/94/EU irányelve (2014. október 22.) az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről (HL L 307., 2014.10.28., 1. o.). |
| Intelligens közlekedési rendszerek | Az Európai Parlament és a Tanács 2010/40/EU irányelve (2010. július 7.) az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről (HL L 207., 2010.8.6., 1. o.).
  A Bizottság 2011/453/EU végrehajtási határozata (2011. július 13.) a 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a tagállami jelentéstételre vonatkozó iránymutatások elfogadásáról (HL L 193., 2011.7.23., 48. o.).
  A Bizottság (EU) 2016/209 végrehajtási határozata (2016. február 12.) a városi területeken alkalmazott intelligens közlekedési rendszerek (ITS) tekintetében az európai szabványügyi szervekhez intézett, az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről szóló 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet támogató szabványosítási felkérésről (HL L 39., 2016.2.16., 48. o.).
  A Bizottság 305/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. november 26.) a 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az EU egészére kiterjedő, kölcsönösen átjárható, harmonizált e-segélyhívó szolgáltatások tekintetében való kiegészítéséről (HL L 91., 2013.4.3., 1. o.).
  A Bizottság 885/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. május 15.) az intelligens közlekedési rendszerekre vonatkozó 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a teher- és haszongépjárművekkel igénybe vehető biztonságos és védett parkolóhelyekre vonatkozó információs szolgáltatásnyújtás tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 247., 2013.9.18., 1. o.).
  A Bizottság 886/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. május 15.) a 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információk lehetőség szerinti, a felhasználók számára térítésmentes biztosításához szükséges adatok és eljárások tekintetében való kiegészítéséről (HL L 247., 2013.9.18., 6. o.).
  A Bizottság (EU) 2015/962 felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. december 18.) a 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az EU egészére kiterjedő valós idejű forgalmi információs szolgáltatások nyújtása tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 157., 2015.6.23., 21. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács 585/2014/EU határozata (2014. május 15.) az Európai Unió egészére kiterjedő, kölcsönösen átjárható e-segélyhívó szolgáltatás kiépítéséről (HL L 164., 2014.6.3., 6. o.). |
| Útdíjszedési rendszerek | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/520 irányelve (2019. március 19.) az Unión belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról és az útdíjfizetés elmulasztásával kapcsolatos információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről (HL L 91., 2019.3.29., 45. o.).
  A Bizottság (EU) 2020/203 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. november 28.) a gépjárművek osztályozásáról, az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás felhasználóinak kötelezettségeiről, az átjárhatósági rendszerelemekre vonatkozó követelményekről és a bejelentett szervekre vonatkozó minimális alkalmassági feltételekről (HL L 43., 2020.2.17., 41. o.).
  A Bizottság (EU) 2020/204 végrehajtási rendelete (2019. november 28.) az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatást nyújtó szolgáltatók részletes kötelezettségeiről, az EETS területi nyilatkozatok minimális tartalmáról, az elektronikus kapcsolódási pontokról, az átjárhatósági rendszerelemekre vonatkozó követelményekről és a 2009/750/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 43., 2020.2.17., 49. o.). |
| Típusjóváhagyás | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/858 rendelete (2018. május 30.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkotóelemeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről, a 715/2007/EK és az 595/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2007/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 151., 2018.6.14., 1. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács 167/2013/EU rendelete (2013. február 5.) a mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről (HL L 60., 2013.3.2., 1. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács 168/2013/EU rendelete (2013. január 15.) a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről (HL L 60., 2013.3.2., 52. o.). |
| Elektronikus áruszállítási információk | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1056 rendelete (2020. július 15.) az elektronikus áruszállítási információkról (HL L 249., 2020.7.31., 33. o.). (Az e melléklet hatálya alá tartozó jogi aktusok tekintetében releváns mértékben) (1) |

Szabályozási terület

Jogszabályok

Úthasználati díjakkal kapcsolatos infrastruktúra – Éves gépjárműadó

Az Európai Parlament és a Tanács 1999/62/EK irányelve (1999. június 17.) a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról (HL L 187., 1999.7.20., 42. o.).

A közúti fuvarozói szakma gyakorlásának engedélyezése

Az Európai Parlament és a Tanács 1071/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 300., 2009.11.14., 51. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1055 rendelete (2020. július 15.) az 1071/2009/EK rendeletnek, az 1072/2009/EK rendeletnek és az 1024/2012/EU rendeletnek a közúti fuvarozási ágazati fejleményekre tekintettel történő módosításáról (HL L 249., 2020.7.31., 17. o.).

Szociális rendelkezések – Vezetési és pihenőidők

Az Európai Parlament és a Tanács 561/2006/EK rendelete (2006. március 15.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 102., 2006.4.11., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2022/1012 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. április 7.) az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a biztonságos és védett parkolók szolgáltatási és biztonsági szintjére vonatkozó előírások meghatározása, valamint az ilyen parkolók tanúsításával kapcsolatos eljárások tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 170., 2022.6.28., 27. o.).

A Bizottság 581/2010/EU rendelete (2010. július 1.) a vonatkozó adatoknak a járműegységekről és a járművezetői kártyákról történő letöltésére irányadó maximális időtartamok meghatározásáról (HL L 168., 2010.7.2., 16. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1054 rendelete (2020. július 15.) az 561/2006/EK rendeletnek a maximális napi és heti vezetési időre, a minimum szünetekre, valamint a napi és heti pihenőidőre vonatkozó minimumkövetelmények tekintetében és a 165/2014/EU rendeletnek a menetíró készülékkel történő helymeghatározás tekintetében történő módosításáról (HL L 249., 2020.7.31., 1. o.).

Menetíró készülék

Az Európai Parlament és a Tanács 165/2014/EU rendelete (2014. február 4.) a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 60., 2014.2.28., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2016/68 végrehajtási rendelete (2016. január 21.) a járművezetői kártyák elektronikus nyilvántartásainak összekapcsolásához szükséges közös eljárásokról és előírásokról (HL L 15., 2016.1.22., 51. o.).

A Bizottság (EU) 2016/799 végrehajtási rendelete (2016. március 18.) a menetíró készülékek és alkatrészeik kialakítására, tesztelésére, beépítésére, működtetésére és javítására vonatkozó követelményeket meghatározó 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 139., 2016.5.26., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2021/1228 végrehajtási rendelete (2021. július 16.) az (EU) 2016/799 végrehajtási rendeletnek az intelligens menetíró készülékek és alkatrészeik kialakítására, tesztelésére, beépítésére, működtetésére és javítására vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról (HL L 273., 2021.7.30., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2018/502 végrehajtási rendelete (2018. február 28.) a menetíró készülékek és alkatrészeik kialakítására, tesztelésére, beépítésére, működtetésére és javítására vonatkozó követelmények meghatározásáról szóló (EU) 2016/799 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 85., 2018.3.28., 1. o.).

A Tanács 3821/85/EGK rendelete (1985. december 20.) a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről (HL L 370., 1985.12.31., 8. o.).

(Lásd ugyanakkor a 165/2014/EU rendelet 46. cikkét.).

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1054 rendelete (2020. július 15.) az 561/2006/EK rendeletnek a maximális napi és heti vezetési időre, a minimum szünetekre, valamint a napi és heti pihenőidőre vonatkozó minimumkövetelmények tekintetében és a 165/2014/EU rendeletnek a menetíró készülékkel történő helymeghatározás tekintetében történő módosításáról (HL L 249., 2020.7.31., 1. o.).

A szociális jogszabályok végrehajtása

Az Európai Parlament és a Tanács 2006/22/EK irányelve (2006. március 15.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről és a 88/599/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 102., 2006.4.11., 35. o.), a következővel módosított formában:

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1057 irányelve (2020. július 15.) a közúti szállítási ágazatban dolgozó járművezetők kiküldetésére vonatkozó különös szabályoknak a 96/71/EK irányelv és a 2014/67/EU irányelv tekintetében való meghatározásáról, a 2006/22/EK irányelvnek a végrehajtási követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint az 1024/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 249., 2020.7.31., 49. o.).

A tevékenységeket igazoló formanyomtatvány

A Bizottság 2007/230/EK határozata (2007. április 12.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos formanyomtatványról (HL L 99., 2007.4.14., 14. o.).

Munkaidő

Az Európai Parlament és a Tanács 2002/15/EK irányelve (2002. március 11.) a közúti fuvarozásban utazó tevékenységet végző személyek munkaidejének szervezéséről

(HL L 80., 2002.3.23., 35. o.).

Szállítható nyomástartó berendezések

Az Európai Parlament és a Tanács 2010/35/EU irányelve (2010. június 16.) a szállítható nyomástartó berendezésekről és a 76/767/EGK, 84/525/EGK, 84/526/EGK, 84/527/EGK és az 1999/36/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2010.6.30., 1. o.).

Műszaki alkalmasság

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/45/EU irányelve (2014. április 3.) a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 127., 2014.4.29., 51. o.).

A Bizottság (EU) 2021/1717 felhatalmazáson alapuló irányelve (2021. július 9.) a 2014/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek egyes járműkategória-megnevezések naprakésszé tétele, valamint az e-segélyhívónak az irányelv I. és III. mellékletében szereplő megvizsgálandó tételeknek, módszereknek, hibaokoknak és hiányosságok értékelésének listájára történő felvétele tekintetében történő módosításáról (HL L 342., 2021.9.27., 48. o.).

A Bizottság (EU) 2019/621 végrehajtási rendelete (2019. április 17.) a vizsgálat tárgyát képező tételek műszaki vizsgálatához szükséges műszaki információkról, az ajánlott vizsgálati módszerek alkalmazásáról, valamint az adatformátumra és a releváns műszaki információkhoz való hozzáférési eljárásokra vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 108., 2019.4.23., 5. o.).

Közúti műszaki ellenőrzés

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/47/EU irányelve (2014. április 3.) az Unió területén közlekedő haszonjárművek közlekedésre való alkalmasságának közúti műszaki ellenőrzéséről és a 2000/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 127., 2014.4.29., 134. o.).

A Bizottság (EU) 2021/1716 felhatalmazáson alapuló irányelve (2021. június 29.) a 2014/47/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a járműkategória-megnevezéseket érintő, a típusjóváhagyással kapcsolatos jogszabályok módosításaiból eredő változásai tekintetében történő módosításáról (HL L 342., 2021.9.27., 45. o.).

A Bizottság (EU) 2017/2205 végrehajtási rendelete (2017. november 29.) a közúti műszaki ellenőrzés során azonosított, súlyos vagy veszélyes hiányosságokkal rendelkező haszongépjárművekről történő értesítési eljárások részletes szabályairól (HL L 314., 2017.11.30., 3. o.).

Sebességkorlátozó készülékek

A Tanács 92/6/EGK irányelve (1992. február 10.) a Közösségben egyes gépjármű-kategóriákra sebességkorlátozó készülékek felszereléséről és használatáról (HL L 57., 1992.3.2., 27. o.).

Biztonsági övek

A Tanács 91/671/EGK irányelve (1991. december 16.) a járművekben a biztonsági övek és gyermekbiztonsági rendszerek kötelező használatáról (HL L 373., 1991.12.31., 26. o.).

Tükrök

Az Európai Parlament és a Tanács 2007/38/EK irányelve (2007. július 11.) a Közösségben nyilvántartásba vett nehéz tehergépjárművek visszapillantó tükrökkel való utólagos felszereléséről (HL L 184., 2007.7.14., 25. o.).

Nyilvántartásba vételhez kapcsolódó okmányok

A Tanács 1999/37/EK irányelve (1999. április 29.) a járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányokról (HL L 138., 1999.6.1., 57. o.).

A Tanács 2006/103/EK irányelve (2006. november 20.) a közlekedéspolitika területén elfogadott egyes irányelveknek Bulgária és Románia csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról (HL L 363., 2006.12.20., 344. o.).

Járművezetők képzése

Az Európai Parlament és a Tanács 2003/59/EK irányelve (2003. július 15.) egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet és a 91/439/EGK, illetve a 76/914/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 226., 2003.9.10., 4. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/645 irányelve (2018. április 18.) az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről szóló 2003/59/EK irányelv és a vezetői engedélyekről szóló 2006/126/EK irányelv módosításáról (HL L 112., 2018.5.2., 29. o.).

Vezetői engedély

Az Európai Parlament és a Tanács 2006/126/EK irányelve (2006. december 20.) a vezetői engedélyekről (HL L 403., 2006.12.30., 18. o.).

A Bizottság 383/2012/EU rendelete (2012. május 4.) az adathordozót (mikrocsipet) tartalmazó vezetői engedélyekre vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról (HL L 120., 2012.5.5., 1. o.).

Határokon átnyúló információcsere

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/413 irányelve (2015. március 11.) a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről (HL L 68., 2015.3.13., 9. o.).

Veszélyes áruk szárazföldi szállítása

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.).

Veszélyes áruk szállításának ellenőrzése

A Tanács 95/50/EK irányelve (1995. október 6.) a veszélyes áruk közúti szállítása ellenőrzésének egységes eljárásáról (HL L 249., 1995.10.17., 35. o.).

Alagutak

Az Európai Parlament és a Tanács 2004/54/EK irányelve (2004. április 29.) a transzeurópai közúthálózat alagútjaira vonatkozó biztonsági minimumkövetelményekről (HL L 167., 2004.4.30., 39. o.).

A közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezelése

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/96/EK irányelve (2008. november 19.) a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezeléséről (HL L 319., 2008.11.29., 59. o.).

A járművek mérete és tömege

A Tanács 96/53/EK irányelve (1996. július 25.) a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról (HL L 235., 1996.9.17., 59. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/984 határozata (2019. június 5.) a 96/53/EK tanácsi irányelvnek a jobb aerodinamikai, energiahatékonysági és biztonsági teljesítményt biztosító vezetőfülkék tekintetében engedélyezett legnagyobb hosszúságra vonatkozó különös szabályok végrehajtási határideje tekintetében történő módosításáról (HL L 164., 2019.6.20., 30. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1242 rendelete (2019. június 20.) az új nehézgépjárművek szén-dioxid-kibocsátási előírásainak meghatározásáról, valamint az 595/2009/EK és az (EU) 2018/956 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 96/53/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 198., 2019.7.25., 202. o.) (kizárólag a 96/53/EK tanácsi irányelv módosítása tekintetében).

Utasjogok

Az Európai Parlament és a Tanács 181/2011/EU rendelete (2011. február 16.) az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 55., 2011.2.28., 1. o.).

Tiszta járművek és/vagy alternatív üzemanyagok

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/33/EK irányelve (2009. április 23.) a tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról (HL L 120., 2009.5.15., 5. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/94/EU irányelve (2014. október 22.) az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről (HL L 307., 2014.10.28., 1. o.).

Intelligens közlekedési rendszerek

Az Európai Parlament és a Tanács 2010/40/EU irányelve (2010. július 7.) az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről (HL L 207., 2010.8.6., 1. o.).

A Bizottság 2011/453/EU végrehajtási határozata (2011. július 13.) a 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a tagállami jelentéstételre vonatkozó iránymutatások elfogadásáról (HL L 193., 2011.7.23., 48. o.).

A Bizottság (EU) 2016/209 végrehajtási határozata (2016. február 12.) a városi területeken alkalmazott intelligens közlekedési rendszerek (ITS) tekintetében az európai szabványügyi szervekhez intézett, az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről szóló 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet támogató szabványosítási felkérésről (HL L 39., 2016.2.16., 48. o.).

A Bizottság 305/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. november 26.) a 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az EU egészére kiterjedő, kölcsönösen átjárható, harmonizált e-segélyhívó szolgáltatások tekintetében való kiegészítéséről (HL L 91., 2013.4.3., 1. o.).

A Bizottság 885/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. május 15.) az intelligens közlekedési rendszerekre vonatkozó 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a teher- és haszongépjárművekkel igénybe vehető biztonságos és védett parkolóhelyekre vonatkozó információs szolgáltatásnyújtás tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 247., 2013.9.18., 1. o.).

A Bizottság 886/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. május 15.) a 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információk lehetőség szerinti, a felhasználók számára térítésmentes biztosításához szükséges adatok és eljárások tekintetében való kiegészítéséről (HL L 247., 2013.9.18., 6. o.).

A Bizottság (EU) 2015/962 felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. december 18.) a 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az EU egészére kiterjedő valós idejű forgalmi információs szolgáltatások nyújtása tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 157., 2015.6.23., 21. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 585/2014/EU határozata (2014. május 15.) az Európai Unió egészére kiterjedő, kölcsönösen átjárható e-segélyhívó szolgáltatás kiépítéséről (HL L 164., 2014.6.3., 6. o.).

Útdíjszedési rendszerek

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/520 irányelve (2019. március 19.) az Unión belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról és az útdíjfizetés elmulasztásával kapcsolatos információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről (HL L 91., 2019.3.29., 45. o.).

A Bizottság (EU) 2020/203 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. november 28.) a gépjárművek osztályozásáról, az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás felhasználóinak kötelezettségeiről, az átjárhatósági rendszerelemekre vonatkozó követelményekről és a bejelentett szervekre vonatkozó minimális alkalmassági feltételekről (HL L 43., 2020.2.17., 41. o.).

A Bizottság (EU) 2020/204 végrehajtási rendelete (2019. november 28.) az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatást nyújtó szolgáltatók részletes kötelezettségeiről, az EETS területi nyilatkozatok minimális tartalmáról, az elektronikus kapcsolódási pontokról, az átjárhatósági rendszerelemekre vonatkozó követelményekről és a 2009/750/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 43., 2020.2.17., 49. o.).

Típusjóváhagyás

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/858 rendelete (2018. május 30.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkotóelemeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről, a 715/2007/EK és az 595/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2007/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 151., 2018.6.14., 1. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 167/2013/EU rendelete (2013. február 5.) a mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről (HL L 60., 2013.3.2., 1. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 168/2013/EU rendelete (2013. január 15.) a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről (HL L 60., 2013.3.2., 52. o.).

Elektronikus áruszállítási információk

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1056 rendelete (2020. július 15.) az elektronikus áruszállítási információkról (HL L 249., 2020.7.31., 33. o.). (Az e melléklet hatálya alá tartozó jogi aktusok tekintetében releváns mértékben) (1)

„I.4. MELLÉKLET

A TENGERI KÖZLEKEDÉSRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK

Az alábbi európai uniós aktusok »alkalmazandó rendelkezései« a szerződés főszövegével és a horizontális kiigazításokról szóló II. melléklettel összhangban alkalmazandók, hacsak ez a melléklet vagy az I–VI. jegyzőkönyv másképp nem rendelkezik. Az egyes jogi aktusokra való hivatkozást szükség esetén speciális kiigazítások egészítik ki.

Az alábbi európai uniós jogi aktusok az ilyen jogi aktusok legutóbbi módosításának legfrissebb változatára utalnak.

| Szabályozási terület | Jogszabályok |
| --- | --- |
| Tengerpolitika | Az Európai Parlament és a Tanács 508/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 149., 2014.5.20., 1. o.). |
| Piacra jutás | A Tanács 3577/92/EGK rendelete (1992. december 7.) a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének a tagállamokon belüli tengeri fuvarozásra (tengeri kabotázs) történő alkalmazásáról (HL L 364., 1992.12.12., 7. o.).
  A Tanács 4055/86/EGK rendelete (1986. december 22.) a tagállamok közötti, illetve a tagállamok és harmadik országok közötti tengeri szállításban a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének alkalmazásáról (HL L 378., 1986.12.31., 1. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács 789/2004/EK rendelete (2004. április 21.) a teher- és személyhajók Közösségen belüli átlajstromozásáról és a 613/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 138., 2004.4.30., 19. o.).
  A Tanács 4058/86/EGK rendelete (1986. december 22.) az óceánokon lebonyolódó kereskedelemben a rakományokhoz való szabad hozzáférés biztosítását szolgáló összehangolt intézkedésekről (HL L 378., 1986.12.31., 21. o.). |
| Nemzetközi kapcsolatok | A Tanács 4057/86/EGK rendelete (1986. december 22.) a tengeri fuvarozásban alkalmazott tisztességtelen árképzési gyakorlatokról (HL L 378., 1986.12.31., 14. o.). |
| Nemzetközi megállapodások | A Tanács 2012/22/EU határozata (2011. december 12.) az Európai Uniónak a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezményhez csatolt 2002. évi jegyzőkönyvhöz – a 10. és 11. cikkei kivételével – való csatlakozásáról (HL L 8., 2012.1.12., 1. o.).
  A Tanács 2012/23/EU határozata (2011. december 12.) az Európai Uniónak a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezményhez csatolt 2002. évi jegyzőkönyvhöz – a 10. és 11. cikkei kivételével – való csatlakozásáról (HL L 8., 2012.1.12., 13. o.). |
| Hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek – elismert szervezetek | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/15/EK irányelve (2009. április 23.) a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól (HL L 131., 2009.5.28., 47. o.).
  A Bizottság 2009/491/EK határozata (2009. június 16.) egy lobogó szerinti állam nevében eljáró szervezet biztonsággal és környezettel szembeni elfogadhatatlan fenyegetésnek tekinthető teljesítménye értékelésének kritériumairól (HL L 162., 2009.6.25., 6. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács 391/2009/EK rendelete (2009. április 23.) a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól (HL L 131., 2009.5.28., 11. o.).
  A Bizottság 788/2014/EU rendelete (2014. július 18.) a pénzbírságoknak és időszakos kényszerítő bírságoknak a 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikke szerinti kiszabására, valamint a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek elismerésének ugyanezen rendelet 7. cikke szerinti visszavonására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról (HL L 214., 2014.7.19., 12. o.). |
| Lobogó szerinti állam | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/21/EK irányelve (2009. április 23.) a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről (HL L 131., 2009.5.28., 132. o.). |
| A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzés | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/16/EK irányelve (2009. április 23.) a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről (HL L 131., 2009.5.28., 57. o.). |
| Hajómegfigyelés | Az Európai Parlament és a Tanács 2002/59/EK irányelve (2002. június 27.) a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról és a 93/75/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 208., 2002.8.5., 10. o.). |
| A hajók biztonságos üzemeltetéséről szóló nemzetközi szabályzat | Az Európai Parlament és a Tanács 336/2006/EK rendelete (2006. február 15.) a hajók biztonságos üzemeltetéséről szóló nemzetközi szabályzat Közösségen belüli végrehajtásáról és a 3051/95/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 64., 2006.3.4., 1. o.). |
| Nyilatkozattételi követelmények | Az Európai Parlament és a Tanács 2010/65/EU irányelve (2010. október 20.) a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről és a 2002/6/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 283., 2010.10.29., 1. o.). |
| Tengerészeti felszerelések | Az Európai Parlament és a Tanács 2014/90/EU irányelve (2014. július 23.) a tengerészeti felszerelésekről és a 96/98/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 257., 2014.8.28., 146. o.).
  A Bizottság (EU) 2022/1157 végrehajtási rendelete (2022. július 4.) a 2014/90/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tengerészeti felszerelésekre vonatkozó tervezési, gyártási és teljesítménykövetelmények és vizsgálati előírások tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról és az (EU) 2021/1158 bizottsági végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 180., 2022.7.6., 1. o.). |
| Személyhajók | Az Európai Parlament és a Tanács 2003/25/EK irányelve (2003. április 14.) a ro-ro személyhajókra vonatkozó különleges stabilitási követelményekről (HL L 123., 2003.5.17., 22. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács 392/2009/EK rendelete (2009. április 23.) a tengeri utasszállítók baleseti felelősségéről (HL L 131., 2009.5.28., 24. o.).
  A Tanács 98/41/EK irányelve (1998. június 18.) a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló személyhajókon utazó személyek nyilvántartásáról (HL L 188., 1998.7.2., 35. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/45/EK irányelve (2009. május 6.) a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről (HL L 163., 2009.6.25., 1. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2110 irányelve (2017. november 15.) a menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett ellenőrzések rendszeréről, a 2009/16/EK irányelv módosításáról és az 1999/35/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2017.11.30., 61. o.). |
| A halászhajók biztonsága | A Tanács 97/70/EK irányelve (1997. december 11.) a 24 méteres és annál hosszabb halászhajók összehangolt biztonsági rendszeréről (HL L 34., 1998.2.9., 1. o.). |
| Olajszállító tartályhajók | Az Európai Parlament és a Tanács 530/2012/EU rendelete (2012. június 13.) az egyhéjazatú olajszállító tartályhajókra alkalmazandó kettős héjazatra vagy azzal egyenértékű szerkezeti megoldásra vonatkozó követelmények gyorsított bevezetéséről (HL L 172., 2012.6.30., 3. o.). |
| Ömlesztettáru-szállító hajók | Az Európai Parlament és a Tanács 2001/96/EK irányelve (2001. december 4.) az ömlesztettáru-szállító hajók biztonságos be- és kirakodására vonatkozó harmonizált követelmények és eljárások megállapításáról (HL L 13., 2002.1.16., 9. o.). |
| Balesetek kivizsgálása | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/18/EK irányelve (2009. április 23.) a tengeri szállítási ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról, valamint az 1999/35/EK tanácsi és a 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról (HL L 131., 2009.5.28., 114. o.).
  A Bizottság 651/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. július 5.) a tagállamok által a Bizottsággal együttműködésben a 2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikke értelmében létrehozott állandó együttműködési keret eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 177., 2011.7.6., 18. o.).
  A Bizottság 1286/2011/EU rendelete (2011. december 9.) a tengeri balesetek és események kivizsgálására szolgáló, a 2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének (4) bekezdése szerint kidolgozott közös módszertan elfogadásáról (HL L 328., 2011.12.10., 36. o.). |
| Biztosítás | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/20/EK irányelve (2009. április 23.) a hajótulajdonosok tengeri biztosítási kárigényre vonatkozó biztosításáról (HL L 131., 2009.5.28., 128. o.). |
| Hajók által okozott szennyezés | Az Európai Parlament és a Tanács 2005/35/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a hajók által okozott szennyezésről és a szennyezéssel elkövetett jogsértésekre alkalmazandó, büntetőjogi szankciókat is magukban foglaló szankciók bevezetéséről (HL L 255., 2005.9.30., 11. o.). |
| Hajókról származó hulladék | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/883 irányelve (2019. április 17.) a hajókról származó hulladékok leadására alkalmas kikötői befogadólétesítményekről, a 2010/65/EU irányelv módosításáról, valamint a 2000/59/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 151., 2019.6.7., 116. o.). |
| Szerves ónvegyületek | Az Európai Parlament és a Tanács 782/2003/EK rendelete (2003. április 14.) a szerves ónvegyületek hajókon történő használatának tilalmáról (HL L 115., 2003.5.9., 1. o.). |
| Tengeri védelem | Az Európai Parlament és a Tanács 2004/725/EK rendelete (2004. március 31.) a hajók és kikötőlétesítmények védelmének fokozásáról (HL L 129., 2004.4.29., 6. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/65/EK irányelve (2005. október 26.) a kikötővédelem fokozásáról (HL L 310., 2005.11.25., 28. o.).
  A Bizottság 324/2008/EK rendelete (2008. április 9.) a tengeri védelemmel kapcsolatos bizottsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó felülvizsgált eljárások megállapításáról (HL L 98., 2008.4.10., 5. o.). |
| Tengerészek képzése | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/993 irányelve (2022. június 8.) a tengerészek képzésének minimumszintjéről (kodifikáció) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 169., 2022.6.27., 45. o.). |
| Szociális szempontok | Az Európai Parlament és a Tanács 2013/54/EU irányelve (2013. november 20.) a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezménynek való megfelelés és annak végrehajtása vonatkozásában a lobogó szerinti államokra háruló egyes kötelezettségekről (HL L 329., 2013.12.10., 1. o.).
  A Tanács 1999/63/EK irányelve (1999. június 21.) az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és a Közlekedési Dolgozók Szakszervezeteinek Szövetsége az Európai Unióban (FST) között, a tengerészek munkaidejének szervezésére vonatkozóan kötött megállapodásról (HL L 167., 1999.7.2., 33. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács 1999/95/EK irányelve (1999. december 13.) a tengerészeknek a közösségi kikötőkbe befutó hajók fedélzetén töltött munkaidejére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról (HL L 14., 2000.1.20., 29. o.).
  A Tanács 2009/13/EK irányelve (2009. február 16.) az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról, valamint az 1999/63/EK irányelv módosításáról (HL L 124., 2009.5.20., 30. o.).
  A Tanács 92/29/EGK irányelve (1992. március 31.) a hajók fedélzetén a jobb orvosi ellátás biztosítását célzó biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményekről (HL L 113., 1992.4.30., 19. o.). |
| Utasjogok | Az Európai Parlament és a Tanács 1177/2010/EU rendelete (2010. november 24.) a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a 2006/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 334., 2010.12.17., 1. o.). |
| Szállítható nyomástartó berendezések | Az Európai Parlament és a Tanács 2010/35/EU irányelve (2010. június 16.) a szállítható nyomástartó berendezésekről és a 76/767/EGK, 84/525/EGK, 84/526/EGK, 84/527/EGK és az 1999/36/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2010.6.30., 1. o.). |
| Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség | Az Európai Parlament és a Tanács 1406/2002/EK rendelete (2002. június 27.) az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség létrehozásáról (HL L 208., 2002.8.5., 1. o.). |
| A tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság | Az Európai Parlament és a Tanács 2099/2002/EK rendelete (2002. november 5.) a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) létrehozásáról, valamint a tengeri közlekedés biztonságáról és a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló rendeletek módosításáról (HL L 324., 2002.11.29., 1. o.). |
| Kikötői szolgáltatások | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/352 rendelete (2017. február 15.) a kikötői szolgáltatások nyújtását és a kikötők pénzügyi átláthatóságára vonatkozó közös szabályokat biztosító keretrendszer létrehozásáról (HL L 57., 2017.3.3., 1. o.). |
| Egyablakos tengerügyi ügyintézés | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1239 rendelete (2019. június 20.) az európai egyablakos tengerügyi ügyintézési környezet létrehozásáról és a 2010/65/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 198., 2019.7.25., 64. o.). |
| Környezetvédelem | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/802 irányelve (2016. május 11.) az egyes folyékony tüzelőanyagok kéntartalmának csökkentéséről (HL L 132., 2016.5.21., 58. o.).
  A Bizottság (EU) 2015/253 végrehajtási határozata (2015. február 16.) az 1999/32/EK tanácsi irányelv értelmében a tengeri hajózásban használatos tüzelőanyagok kéntartalma tekintetében elvégzendő mintavételezés és jelentéstétel szabályainak meghatározásáról (HL L 41., 2015.2.17., 55. o.). |

Szabályozási terület

Jogszabályok

Tengerpolitika

Az Európai Parlament és a Tanács 508/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 149., 2014.5.20., 1. o.).

Piacra jutás

A Tanács 3577/92/EGK rendelete (1992. december 7.) a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének a tagállamokon belüli tengeri fuvarozásra (tengeri kabotázs) történő alkalmazásáról (HL L 364., 1992.12.12., 7. o.).

A Tanács 4055/86/EGK rendelete (1986. december 22.) a tagállamok közötti, illetve a tagállamok és harmadik országok közötti tengeri szállításban a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének alkalmazásáról (HL L 378., 1986.12.31., 1. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 789/2004/EK rendelete (2004. április 21.) a teher- és személyhajók Közösségen belüli átlajstromozásáról és a 613/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 138., 2004.4.30., 19. o.).

A Tanács 4058/86/EGK rendelete (1986. december 22.) az óceánokon lebonyolódó kereskedelemben a rakományokhoz való szabad hozzáférés biztosítását szolgáló összehangolt intézkedésekről (HL L 378., 1986.12.31., 21. o.).

Nemzetközi kapcsolatok

A Tanács 4057/86/EGK rendelete (1986. december 22.) a tengeri fuvarozásban alkalmazott tisztességtelen árképzési gyakorlatokról (HL L 378., 1986.12.31., 14. o.).

Nemzetközi megállapodások

A Tanács 2012/22/EU határozata (2011. december 12.) az Európai Uniónak a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezményhez csatolt 2002. évi jegyzőkönyvhöz – a 10. és 11. cikkei kivételével – való csatlakozásáról (HL L 8., 2012.1.12., 1. o.).

A Tanács 2012/23/EU határozata (2011. december 12.) az Európai Uniónak a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezményhez csatolt 2002. évi jegyzőkönyvhöz – a 10. és 11. cikkei kivételével – való csatlakozásáról (HL L 8., 2012.1.12., 13. o.).

Hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek – elismert szervezetek

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/15/EK irányelve (2009. április 23.) a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól (HL L 131., 2009.5.28., 47. o.).

A Bizottság 2009/491/EK határozata (2009. június 16.) egy lobogó szerinti állam nevében eljáró szervezet biztonsággal és környezettel szembeni elfogadhatatlan fenyegetésnek tekinthető teljesítménye értékelésének kritériumairól (HL L 162., 2009.6.25., 6. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 391/2009/EK rendelete (2009. április 23.) a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól (HL L 131., 2009.5.28., 11. o.).

A Bizottság 788/2014/EU rendelete (2014. július 18.) a pénzbírságoknak és időszakos kényszerítő bírságoknak a 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikke szerinti kiszabására, valamint a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek elismerésének ugyanezen rendelet 7. cikke szerinti visszavonására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról (HL L 214., 2014.7.19., 12. o.).

Lobogó szerinti állam

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/21/EK irányelve (2009. április 23.) a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről (HL L 131., 2009.5.28., 132. o.).

A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzés

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/16/EK irányelve (2009. április 23.) a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről (HL L 131., 2009.5.28., 57. o.).

Hajómegfigyelés

Az Európai Parlament és a Tanács 2002/59/EK irányelve (2002. június 27.) a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról és a 93/75/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 208., 2002.8.5., 10. o.).

A hajók biztonságos üzemeltetéséről szóló nemzetközi szabályzat

Az Európai Parlament és a Tanács 336/2006/EK rendelete (2006. február 15.) a hajók biztonságos üzemeltetéséről szóló nemzetközi szabályzat Közösségen belüli végrehajtásáról és a 3051/95/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 64., 2006.3.4., 1. o.).

Nyilatkozattételi követelmények

Az Európai Parlament és a Tanács 2010/65/EU irányelve (2010. október 20.) a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről és a 2002/6/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 283., 2010.10.29., 1. o.).

Tengerészeti felszerelések

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/90/EU irányelve (2014. július 23.) a tengerészeti felszerelésekről és a 96/98/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 257., 2014.8.28., 146. o.).

A Bizottság (EU) 2022/1157 végrehajtási rendelete (2022. július 4.) a 2014/90/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tengerészeti felszerelésekre vonatkozó tervezési, gyártási és teljesítménykövetelmények és vizsgálati előírások tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról és az (EU) 2021/1158 bizottsági végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 180., 2022.7.6., 1. o.).

Személyhajók

Az Európai Parlament és a Tanács 2003/25/EK irányelve (2003. április 14.) a ro-ro személyhajókra vonatkozó különleges stabilitási követelményekről (HL L 123., 2003.5.17., 22. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 392/2009/EK rendelete (2009. április 23.) a tengeri utasszállítók baleseti felelősségéről (HL L 131., 2009.5.28., 24. o.).

A Tanács 98/41/EK irányelve (1998. június 18.) a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló személyhajókon utazó személyek nyilvántartásáról (HL L 188., 1998.7.2., 35. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/45/EK irányelve (2009. május 6.) a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről (HL L 163., 2009.6.25., 1. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2110 irányelve (2017. november 15.) a menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett ellenőrzések rendszeréről, a 2009/16/EK irányelv módosításáról és az 1999/35/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2017.11.30., 61. o.).

A halászhajók biztonsága

A Tanács 97/70/EK irányelve (1997. december 11.) a 24 méteres és annál hosszabb halászhajók összehangolt biztonsági rendszeréről (HL L 34., 1998.2.9., 1. o.).

Olajszállító tartályhajók

Az Európai Parlament és a Tanács 530/2012/EU rendelete (2012. június 13.) az egyhéjazatú olajszállító tartályhajókra alkalmazandó kettős héjazatra vagy azzal egyenértékű szerkezeti megoldásra vonatkozó követelmények gyorsított bevezetéséről (HL L 172., 2012.6.30., 3. o.).

Ömlesztettáru-szállító hajók

Az Európai Parlament és a Tanács 2001/96/EK irányelve (2001. december 4.) az ömlesztettáru-szállító hajók biztonságos be- és kirakodására vonatkozó harmonizált követelmények és eljárások megállapításáról (HL L 13., 2002.1.16., 9. o.).

Balesetek kivizsgálása

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/18/EK irányelve (2009. április 23.) a tengeri szállítási ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról, valamint az 1999/35/EK tanácsi és a 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról (HL L 131., 2009.5.28., 114. o.).

A Bizottság 651/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. július 5.) a tagállamok által a Bizottsággal együttműködésben a 2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikke értelmében létrehozott állandó együttműködési keret eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 177., 2011.7.6., 18. o.).

A Bizottság 1286/2011/EU rendelete (2011. december 9.) a tengeri balesetek és események kivizsgálására szolgáló, a 2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének (4) bekezdése szerint kidolgozott közös módszertan elfogadásáról (HL L 328., 2011.12.10., 36. o.).

Biztosítás

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/20/EK irányelve (2009. április 23.) a hajótulajdonosok tengeri biztosítási kárigényre vonatkozó biztosításáról (HL L 131., 2009.5.28., 128. o.).

Hajók által okozott szennyezés

Az Európai Parlament és a Tanács 2005/35/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a hajók által okozott szennyezésről és a szennyezéssel elkövetett jogsértésekre alkalmazandó, büntetőjogi szankciókat is magukban foglaló szankciók bevezetéséről (HL L 255., 2005.9.30., 11. o.).

Hajókról származó hulladék

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/883 irányelve (2019. április 17.) a hajókról származó hulladékok leadására alkalmas kikötői befogadólétesítményekről, a 2010/65/EU irányelv módosításáról, valamint a 2000/59/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 151., 2019.6.7., 116. o.).

Szerves ónvegyületek

Az Európai Parlament és a Tanács 782/2003/EK rendelete (2003. április 14.) a szerves ónvegyületek hajókon történő használatának tilalmáról (HL L 115., 2003.5.9., 1. o.).

Tengeri védelem

Az Európai Parlament és a Tanács 2004/725/EK rendelete (2004. március 31.) a hajók és kikötőlétesítmények védelmének fokozásáról (HL L 129., 2004.4.29., 6. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 2005/65/EK irányelve (2005. október 26.) a kikötővédelem fokozásáról (HL L 310., 2005.11.25., 28. o.).

A Bizottság 324/2008/EK rendelete (2008. április 9.) a tengeri védelemmel kapcsolatos bizottsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó felülvizsgált eljárások megállapításáról (HL L 98., 2008.4.10., 5. o.).

Tengerészek képzése

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/993 irányelve (2022. június 8.) a tengerészek képzésének minimumszintjéről (kodifikáció) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 169., 2022.6.27., 45. o.).

Szociális szempontok

Az Európai Parlament és a Tanács 2013/54/EU irányelve (2013. november 20.) a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezménynek való megfelelés és annak végrehajtása vonatkozásában a lobogó szerinti államokra háruló egyes kötelezettségekről (HL L 329., 2013.12.10., 1. o.).

A Tanács 1999/63/EK irányelve (1999. június 21.) az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és a Közlekedési Dolgozók Szakszervezeteinek Szövetsége az Európai Unióban (FST) között, a tengerészek munkaidejének szervezésére vonatkozóan kötött megállapodásról (HL L 167., 1999.7.2., 33. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 1999/95/EK irányelve (1999. december 13.) a tengerészeknek a közösségi kikötőkbe befutó hajók fedélzetén töltött munkaidejére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról (HL L 14., 2000.1.20., 29. o.).

A Tanács 2009/13/EK irányelve (2009. február 16.) az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról, valamint az 1999/63/EK irányelv módosításáról (HL L 124., 2009.5.20., 30. o.).

A Tanács 92/29/EGK irányelve (1992. március 31.) a hajók fedélzetén a jobb orvosi ellátás biztosítását célzó biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményekről (HL L 113., 1992.4.30., 19. o.).

Utasjogok

Az Európai Parlament és a Tanács 1177/2010/EU rendelete (2010. november 24.) a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a 2006/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 334., 2010.12.17., 1. o.).

Szállítható nyomástartó berendezések

Az Európai Parlament és a Tanács 2010/35/EU irányelve (2010. június 16.) a szállítható nyomástartó berendezésekről és a 76/767/EGK, 84/525/EGK, 84/526/EGK, 84/527/EGK és az 1999/36/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2010.6.30., 1. o.).

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség

Az Európai Parlament és a Tanács 1406/2002/EK rendelete (2002. június 27.) az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség létrehozásáról (HL L 208., 2002.8.5., 1. o.).

A tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság

Az Európai Parlament és a Tanács 2099/2002/EK rendelete (2002. november 5.) a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) létrehozásáról, valamint a tengeri közlekedés biztonságáról és a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló rendeletek módosításáról (HL L 324., 2002.11.29., 1. o.).

Kikötői szolgáltatások

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/352 rendelete (2017. február 15.) a kikötői szolgáltatások nyújtását és a kikötők pénzügyi átláthatóságára vonatkozó közös szabályokat biztosító keretrendszer létrehozásáról (HL L 57., 2017.3.3., 1. o.).

Egyablakos tengerügyi ügyintézés

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1239 rendelete (2019. június 20.) az európai egyablakos tengerügyi ügyintézési környezet létrehozásáról és a 2010/65/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 198., 2019.7.25., 64. o.).

Környezetvédelem

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/802 irányelve (2016. május 11.) az egyes folyékony tüzelőanyagok kéntartalmának csökkentéséről (HL L 132., 2016.5.21., 58. o.).

A Bizottság (EU) 2015/253 végrehajtási határozata (2015. február 16.) az 1999/32/EK tanácsi irányelv értelmében a tengeri hajózásban használatos tüzelőanyagok kéntartalma tekintetében elvégzendő mintavételezés és jelentéstétel szabályainak meghatározásáról (HL L 41., 2015.2.17., 55. o.).

„I.5. MELLÉKLET

A BELVÍZI KÖZLEKEDÉSRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK

Az alábbi európai uniós aktusok »alkalmazandó rendelkezései« a szerződés főszövegével és a horizontális kiigazításokról szóló II. melléklettel összhangban alkalmazandók, hacsak ez a melléklet vagy az I–VI. jegyzőkönyv másképp nem rendelkezik. Az egyes jogi aktusokra való hivatkozást szükség esetén speciális kiigazítások egészítik ki.

Az alábbi európai uniós jogi aktusok az ilyen jogi aktusok legutóbbi módosításának legfrissebb változatára utalnak.

| Szabályozási terület | Jogszabályok |
| --- | --- |
| Piacra jutás | A Tanács 1356/96/EK rendelete (1996. július 8.) a közlekedési szolgáltatások nyújtására vonatkozó szabadság megvalósításának érdekében bevezetett, a tagállamok közötti belvízi árufuvarozásra vagy személyszállításra alkalmazandó közös szabályokról (HL L 175., 1996.7.13., 7. o.).
  A Tanács 3921/91/EGK rendelete (1991. december 16.) a nem honos fuvarozók által valamely tagállam belvízi útjain történő árufuvarozás vagy személyszállítás feltételeinek megállapításáról (HL L 373., 1991.12.31., 1. o.).
  A Tanács 718/1999/EK rendelete (1999. március 29.) a belvízi hajózás fejlesztését szolgáló közösségi belvízi flottakapacitási politikáról (HL L 90., 1999.4.2., 1. o.).
  A Tanács 96/75/EK irányelve (1996. november 19.) a Közösségen belüli nemzeti és nemzetközi belvízi szállításra vonatkozó hajóbérleti szerződések és árképzések rendszeréről (HL L 304., 1996.11.27., 12. o.).
  A Tanács 2919/85/EGK rendelete (1985. október 17.) a rajnai hajózásban részt vevő hajókra vonatkozó, a Felülvizsgált Rajnai Hajózási Egyezmény szerinti szabályozás igénybevételéhez szükséges feltételek megállapításáról (HL L 280., 1985.10.22., 4. o.). |
| A szakma gyakorlása | A Tanács 87/540/EGK irányelve (1987. november 9.) a belföldi és nemzetközi vízi fuvarozás területén az árufuvarozói szakma gyakorlásának engedélyezéséről, valamint e szakma okleveleinek, bizonyítványainak és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványainak kölcsönös elismeréséről (HL L 322., 1987.11.12., 20. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2397 irányelve (2017. december 12.) a belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések elismeréséről, valamint a 91/672/EGK és a 96/50/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 345., 2017.12.27., 53. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1233 irányelve (2021. július 14.) az (EU) 2017/2397 irányelvnek a harmadik országok által kiállított bizonyítványok elismerésére vonatkozó átmeneti intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 274., 2021.7.30., 52. o.).
  A Bizottság (EU) 2022/184 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. november 22.) az (EU) 2017/2397 európai parlamenti és tanácsi irányelv IV. mellékletének módosításáról (HL L 30., 2022.2.11., 3. o.).
  A Bizottság (EU) 2020/12 felhatalmazáson alapuló irányelve (2019. augusztus 2.) az (EU) 2017/2397 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a kompetenciákra és a kapcsolódó ismeretekre és készségekre, a gyakorlati vizsgákra, a szimulátorok jóváhagyására és az egészségi alkalmasságra vonatkozó szabványok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 6., 2020.1.10., 15. o.).
  A Bizottság (EU) 2020/473 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 20.) az (EU) 2017/2397 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az uniós képesítő bizonyítványok, szolgálati könyvek és hajónaplók adatbázisaira vonatkozó előírások tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 100., 2020.4.1., 1. o.).
  A Bizottság (EU) 2020/182 végrehajtási rendelete (2020. január 14.) a belvízi hajózási szakmai képesítések tekintetében alkalmazott mintákról (HL L 38., 2020.2.11., 1. o.). |
| Biztonsági / műszaki követelmények | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/100/EK irányelve (2009. szeptember 16.) a belvízi hajókra vonatkozó hajóbizonyítványok kölcsönös elismeréséről (HL L 259., 2009.10.2., 8. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1629 irányelve (2016. szeptember 14.) a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról, a 2009/100/EK irányelv módosításáról és a 2006/87/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 252., 2016.9.16., 118. o.).
  A Bizottság (EU) 2021/1308 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. április 28.) az (EU) 2016/1629 európai parlamenti és tanácsi irányelv I. és II. mellékletének az uniós belvízi utak jegyzékének és a vízi járművekre vonatkozó műszaki minimumkövetelményeknek a módosítása tekintetében történő módosításáról (C/2021/2853) (HL L 284., 2021.8.9., 1. o.).
  A Bizottság (EU) 2018/970 felhatalmazáson alapuló irányelve (2018. április 18.) a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló (EU) 2016/1629 európai parlamenti és tanácsi irányelv II., III. és V. mellékletének módosításáról (HL L 174., 2018.7.10., 15. o.).
  A Bizottság (EU) 2020/474 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 20.) az európai hajóadatbázisról (HL L 100., 2020.4.1., 12. o.).
  A Bizottság (EU) 2020/1122 végrehajtási határozata (2020. július 28.) a DNV GL AS társaságnak az (EU) 2016/1629 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, a belvízi hajók tekintetében illetékes hajóosztályozó társaságként való elismeréséről (HL L 245., 2020.7.30., 15. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/35/EU irányelve (2010. június 16.) a szállítható nyomástartó berendezésekről és a 76/767/EGK, 84/525/EGK, 84/526/EGK, 84/527/EGK és az 1999/36/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2010.6.30., 1. o.). |
| Veszélyes áruk szárazföldi szállítása | Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.). |
| Folyami információs szolgáltatások | Az Európai Parlament és a Tanács 2005/44/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról (RIS) (HL L 255., 2005.9.30., 152. o.).
  A Bizottság 909/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. szeptember 10.) a 2005/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett, a belvízi közlekedésben alkalmazott elektronikus térkép-megjelenítő és információs rendszerre (a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS) vonatkozó műszaki előírásokról (HL L 258., 2013.9.28., 1. o.).
  A Bizottság 416/2007/EK rendelete (2007. március 22.) a közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról (RIS) szóló 2005/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkében meghatározott, hajósoknak szóló hirdetményekre vonatkozó műszaki előírásokról (HL L 105., 2007.4.23., 88. o.).
  A Bizottság 414/2007/EK rendelete (2007. március 13.) a közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról (RIS) szóló 2005/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkében meghatározott, a folyami információs szolgáltatások (RIS) tervezésére, megvalósítására és működtetésére vonatkozó műszaki iránymutatásokról (HL L 105., 2007.4.23., 1. o.).
  A Bizottság (EU) 2018/2032 végrehajtási rendelete (2018. november 20.) a hajósoknak szóló hirdetményekre vonatkozó műszaki előírásokról szóló 416/2007/EK bizottsági rendelet módosításáról (HL L 332., 2018.12.28., 1. o.).
  A Bizottság (EU) 2018/1973 végrehajtási rendelete (2018. december 7.) a 2005/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett, a belvízi közlekedésben alkalmazott elektronikus térkép-megjelenítő és információs rendszerre (a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS) vonatkozó műszaki előírásokról szóló 909/2013/EU végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 324., 2018.12.19., 1. o.).
  A Bizottság (EU) 2019/838 végrehajtási rendelete (2019. február 20.) a hajó-helyzetmegállapító és -nyomonkövető rendszerekre vonatkozó műszaki előírásokról és a 415/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 138., 2019.5.24., 31. o.).
  A Bizottság (EU) 2019/1744 végrehajtási rendelete (2019. szeptember 17.) a belvízi hajózásban alkalmazott elektronikus hajózási adatszolgáltatásra vonatkozó műszaki előírásokról és a 164/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 273., 2019.10.25., 1. o.). |
| Környezetvédelem (levegőminőség) és éghajlatváltozás | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/30/EK irányelve (2009. április 23.) a benzinre, a dízelolajra és a gázolajra vonatkozó követelmények, illetőleg az üvegházhatású kibocsátott gázok mennyiségének nyomon követését és mérséklését célzó mechanizmus bevezetése tekintetében a 98/70/EK irányelv módosításáról, a belvízi hajókban felhasznált tüzelőanyagokra vonatkozó követelmények tekintetében az 1999/32/EK irányelv módosításáról, valamint a 93/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 88. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1628 rendelete (2016. szeptember 14.) a nem közúti mozgó gépek belső égésű motorjainak a gáz- és szilárd halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátási határértékeire és típusjóváhagyására vonatkozó követelményekről, az 1024/2012/EU és a 167/2013/EU rendelet módosításáról és a 97/68/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 252., 2016.9.16., 53. o.). |
| Utasjogok | Az Európai Parlament és a Tanács 1177/2010/EU rendelete (2010. november 24.) a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a 2006/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 334., 2010.12.17., 1. o.). |
| Elektronikus áruszállítási információk | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1056 rendelete (2020. július 15.) az elektronikus áruszállítási információkról (HL L 249., 2020.7.31., 33. o.). |
| Munkaidő | A Tanács 2014/112/EU irányelve (2014. december 19.) az Európai Hajózási Szövetség (EBU), az Európai Hajósok Szervezete (ESO) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) által kötött, a munkaidő-szervezés egyes szempontjainak a belvízi hajózási ágazaton belüli szabályozásáról szóló európai megállapodás végrehajtásáról (HL L 367., 2014.12.23., 86. o.). |

Szabályozási terület

Jogszabályok

Piacra jutás

A Tanács 1356/96/EK rendelete (1996. július 8.) a közlekedési szolgáltatások nyújtására vonatkozó szabadság megvalósításának érdekében bevezetett, a tagállamok közötti belvízi árufuvarozásra vagy személyszállításra alkalmazandó közös szabályokról (HL L 175., 1996.7.13., 7. o.).

A Tanács 3921/91/EGK rendelete (1991. december 16.) a nem honos fuvarozók által valamely tagállam belvízi útjain történő árufuvarozás vagy személyszállítás feltételeinek megállapításáról (HL L 373., 1991.12.31., 1. o.).

A Tanács 718/1999/EK rendelete (1999. március 29.) a belvízi hajózás fejlesztését szolgáló közösségi belvízi flottakapacitási politikáról (HL L 90., 1999.4.2., 1. o.).

A Tanács 96/75/EK irányelve (1996. november 19.) a Közösségen belüli nemzeti és nemzetközi belvízi szállításra vonatkozó hajóbérleti szerződések és árképzések rendszeréről (HL L 304., 1996.11.27., 12. o.).

A Tanács 2919/85/EGK rendelete (1985. október 17.) a rajnai hajózásban részt vevő hajókra vonatkozó, a Felülvizsgált Rajnai Hajózási Egyezmény szerinti szabályozás igénybevételéhez szükséges feltételek megállapításáról (HL L 280., 1985.10.22., 4. o.).

A szakma gyakorlása

A Tanács 87/540/EGK irányelve (1987. november 9.) a belföldi és nemzetközi vízi fuvarozás területén az árufuvarozói szakma gyakorlásának engedélyezéséről, valamint e szakma okleveleinek, bizonyítványainak és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványainak kölcsönös elismeréséről (HL L 322., 1987.11.12., 20. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2397 irányelve (2017. december 12.) a belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések elismeréséről, valamint a 91/672/EGK és a 96/50/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 345., 2017.12.27., 53. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1233 irányelve (2021. július 14.) az (EU) 2017/2397 irányelvnek a harmadik országok által kiállított bizonyítványok elismerésére vonatkozó átmeneti intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 274., 2021.7.30., 52. o.).

A Bizottság (EU) 2022/184 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. november 22.) az (EU) 2017/2397 európai parlamenti és tanácsi irányelv IV. mellékletének módosításáról (HL L 30., 2022.2.11., 3. o.).

A Bizottság (EU) 2020/12 felhatalmazáson alapuló irányelve (2019. augusztus 2.) az (EU) 2017/2397 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a kompetenciákra és a kapcsolódó ismeretekre és készségekre, a gyakorlati vizsgákra, a szimulátorok jóváhagyására és az egészségi alkalmasságra vonatkozó szabványok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 6., 2020.1.10., 15. o.).

A Bizottság (EU) 2020/473 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 20.) az (EU) 2017/2397 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az uniós képesítő bizonyítványok, szolgálati könyvek és hajónaplók adatbázisaira vonatkozó előírások tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 100., 2020.4.1., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2020/182 végrehajtási rendelete (2020. január 14.) a belvízi hajózási szakmai képesítések tekintetében alkalmazott mintákról (HL L 38., 2020.2.11., 1. o.).

Biztonsági / műszaki követelmények

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/100/EK irányelve (2009. szeptember 16.) a belvízi hajókra vonatkozó hajóbizonyítványok kölcsönös elismeréséről (HL L 259., 2009.10.2., 8. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1629 irányelve (2016. szeptember 14.) a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról, a 2009/100/EK irányelv módosításáról és a 2006/87/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 252., 2016.9.16., 118. o.).

A Bizottság (EU) 2021/1308 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. április 28.) az (EU) 2016/1629 európai parlamenti és tanácsi irányelv I. és II. mellékletének az uniós belvízi utak jegyzékének és a vízi járművekre vonatkozó műszaki minimumkövetelményeknek a módosítása tekintetében történő módosításáról (C/2021/2853) (HL L 284., 2021.8.9., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2018/970 felhatalmazáson alapuló irányelve (2018. április 18.) a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló (EU) 2016/1629 európai parlamenti és tanácsi irányelv II., III. és V. mellékletének módosításáról (HL L 174., 2018.7.10., 15. o.).

A Bizottság (EU) 2020/474 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 20.) az európai hajóadatbázisról (HL L 100., 2020.4.1., 12. o.).

A Bizottság (EU) 2020/1122 végrehajtási határozata (2020. július 28.) a DNV GL AS társaságnak az (EU) 2016/1629 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, a belvízi hajók tekintetében illetékes hajóosztályozó társaságként való elismeréséről (HL L 245., 2020.7.30., 15. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 2010/35/EU irányelve (2010. június 16.) a szállítható nyomástartó berendezésekről és a 76/767/EGK, 84/525/EGK, 84/526/EGK, 84/527/EGK és az 1999/36/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2010.6.30., 1. o.).

Veszélyes áruk szárazföldi szállítása

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.).

Folyami információs szolgáltatások

Az Európai Parlament és a Tanács 2005/44/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról (RIS) (HL L 255., 2005.9.30., 152. o.).

A Bizottság 909/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. szeptember 10.) a 2005/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett, a belvízi közlekedésben alkalmazott elektronikus térkép-megjelenítő és információs rendszerre (a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS) vonatkozó műszaki előírásokról (HL L 258., 2013.9.28., 1. o.).

A Bizottság 416/2007/EK rendelete (2007. március 22.) a közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról (RIS) szóló 2005/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkében meghatározott, hajósoknak szóló hirdetményekre vonatkozó műszaki előírásokról (HL L 105., 2007.4.23., 88. o.).

A Bizottság 414/2007/EK rendelete (2007. március 13.) a közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról (RIS) szóló 2005/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkében meghatározott, a folyami információs szolgáltatások (RIS) tervezésére, megvalósítására és működtetésére vonatkozó műszaki iránymutatásokról (HL L 105., 2007.4.23., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2018/2032 végrehajtási rendelete (2018. november 20.) a hajósoknak szóló hirdetményekre vonatkozó műszaki előírásokról szóló 416/2007/EK bizottsági rendelet módosításáról (HL L 332., 2018.12.28., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2018/1973 végrehajtási rendelete (2018. december 7.) a 2005/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett, a belvízi közlekedésben alkalmazott elektronikus térkép-megjelenítő és információs rendszerre (a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS) vonatkozó műszaki előírásokról szóló 909/2013/EU végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 324., 2018.12.19., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2019/838 végrehajtási rendelete (2019. február 20.) a hajó-helyzetmegállapító és -nyomonkövető rendszerekre vonatkozó műszaki előírásokról és a 415/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 138., 2019.5.24., 31. o.).

A Bizottság (EU) 2019/1744 végrehajtási rendelete (2019. szeptember 17.) a belvízi hajózásban alkalmazott elektronikus hajózási adatszolgáltatásra vonatkozó műszaki előírásokról és a 164/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 273., 2019.10.25., 1. o.).

Környezetvédelem (levegőminőség) és éghajlatváltozás

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/30/EK irányelve (2009. április 23.) a benzinre, a dízelolajra és a gázolajra vonatkozó követelmények, illetőleg az üvegházhatású kibocsátott gázok mennyiségének nyomon követését és mérséklését célzó mechanizmus bevezetése tekintetében a 98/70/EK irányelv módosításáról, a belvízi hajókban felhasznált tüzelőanyagokra vonatkozó követelmények tekintetében az 1999/32/EK irányelv módosításáról, valamint a 93/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 88. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1628 rendelete (2016. szeptember 14.) a nem közúti mozgó gépek belső égésű motorjainak a gáz- és szilárd halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátási határértékeire és típusjóváhagyására vonatkozó követelményekről, az 1024/2012/EU és a 167/2013/EU rendelet módosításáról és a 97/68/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 252., 2016.9.16., 53. o.).

Utasjogok

Az Európai Parlament és a Tanács 1177/2010/EU rendelete (2010. november 24.) a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a 2006/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 334., 2010.12.17., 1. o.).

Elektronikus áruszállítási információk

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1056 rendelete (2020. július 15.) az elektronikus áruszállítási információkról (HL L 249., 2020.7.31., 33. o.).

Munkaidő

A Tanács 2014/112/EU irányelve (2014. december 19.) az Európai Hajózási Szövetség (EBU), az Európai Hajósok Szervezete (ESO) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) által kötött, a munkaidő-szervezés egyes szempontjainak a belvízi hajózási ágazaton belüli szabályozásáról szóló európai megállapodás végrehajtásáról (HL L 367., 2014.12.23., 86. o.).

„I.6. MELLÉKLET

A KÖZLEKEDÉSI ÁGAZATRA VONATKOZÓ KÖRNYEZETVÉDELMI SZABÁLYOK

Az alábbi európai uniós aktusok »alkalmazandó rendelkezései« a szerződés főszövegével és a horizontális kiigazításokról szóló II. melléklettel összhangban alkalmazandók, hacsak ez a melléklet vagy az I–VI. jegyzőkönyv másképp nem rendelkezik. Az egyes jogi aktusokra való hivatkozást szükség esetén speciális kiigazítások egészítik ki.

Az alábbi európai uniós jogi aktusok az ilyen jogi aktusok legutóbbi módosításának legfrissebb változatára utalnak.

| Szabályozási terület | Jogszabályok |
| --- | --- |
| A hatások vizsgálata | Az Európai Parlament és a Tanács 2011/92/EU irányelve (2011. december 13.) az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról
  (HL L 26., 2012.1.28., 1. o.), a 2014/52/EU irányelv által módosított formában
  és az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, 1991. évi egyezmény (Espooi Egyezmény).
  A szerződés hatálya alá tartozó, a környezeti hatásvizsgálatról (KHV) szóló irányelv I. mellékletében felsorolt valamennyi projekt esetében a környezeti hatásvizsgálatról szóló uniós irányelv előírásainak megfelelő környezeti hatásvizsgálatot kell készíteni. A szerződés hatálya alá tartozó, a KHV irányelv II. mellékletében felsorolt valamennyi projekt esetében meg kell határozni, hogy azokra vonatkozóan kell-e a környezeti hatásvizsgálatról szóló uniós irányelv előírásainak megfelelő környezeti hatásvizsgálatot készíteni. Ezen túlmenően a határokon átnyúló vonatkozásokkal az Espooi Egyezmény követelményeivel összhangban kell foglalkozni.
  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/42/EK irányelve (2001. június 27.) bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról
  (HL L 197., 2001.7.21., 30. o.)
  és az Espooi Egyezményhez kapcsolódó, a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jegyzőkönyv (SEA jegyzőkönyv).
  A közlekedés területére vonatkozó valamennyi tervet és programot adott esetben a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló irányelv és az Espooi Egyezményhez kapcsolódó SEA jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban lévő környezeti vizsgálatnak kell alávetni. Ha valamely terv vagy program megvalósításának valószínűleg jelentős, határokon átnyúló hatásai lesznek, illetve ha valamely valószínűleg jelentősen érintett fél ezt kéri, határokon átnyúló konzultációt kell tartani a SEA jegyzőkönyv (10. cikk) és/vagy a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló irányelv (7. cikk) rendelkezéseivel összhangban. |
| Természetvédelem | A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).
  Amennyiben egy projekt vélhetően hatással van a természetvédelmi területekre, a 92/43/EGK irányelv 6. cikkében előírttal egyenértékű megfelelő természetvédelmi vizsgálatot kell végezni.
  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.). |
| Üzemanyagok, levegőminőség és éghajlatváltozás | Az Európai Parlament és a Tanács 98/70/EK irányelve (1998. október 13.) a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről, valamint a 93/12/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 350., 1998.12.28., 58. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/802 irányelve (2016. május 11.) az egyes folyékony tüzelőanyagok kéntartalmának csökkentéséről (HL L 132., 2016.5.21., 58. o.). |
| Vízpolitika | Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).
  Az e szerződés hatálya alá tartozó összes hajózási közlekedési projektet a 2000/60/EK irányelv 4. cikke (7) bekezdésével összhangban kell kidolgozni és végrehajtani.
  Az e szerződés hatálya alá tartozó összes hajózási közlekedési projektet adott esetben a Duna-vízgyűjtő belvízi hajózásáról és környezeti fenntarthatóságáról szóló, a Nemzetközi Duna-védelmi Bizottság (ICPDR), a Duna Bizottság és a Száva Bizottság által jóváhagyott közös nyilatkozattal összhangban kell végrehajtani. |
| Zaj | Az Európai Parlament és a Tanács 2002/49/EK irányelve (2002. június 25.) a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről – a Bizottság egyeztetőbizottságban tett nyilatkozata a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló irányelvről (HL L 189., 2002.7.18., 12. o.). |

Szabályozási terület

Jogszabályok

A hatások vizsgálata

Az Európai Parlament és a Tanács 2011/92/EU irányelve (2011. december 13.) az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról

(HL L 26., 2012.1.28., 1. o.), a 2014/52/EU irányelv által módosított formában

és az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, 1991. évi egyezmény (Espooi Egyezmény).

A szerződés hatálya alá tartozó, a környezeti hatásvizsgálatról (KHV) szóló irányelv I. mellékletében felsorolt valamennyi projekt esetében a környezeti hatásvizsgálatról szóló uniós irányelv előírásainak megfelelő környezeti hatásvizsgálatot kell készíteni. A szerződés hatálya alá tartozó, a KHV irányelv II. mellékletében felsorolt valamennyi projekt esetében meg kell határozni, hogy azokra vonatkozóan kell-e a környezeti hatásvizsgálatról szóló uniós irányelv előírásainak megfelelő környezeti hatásvizsgálatot készíteni. Ezen túlmenően a határokon átnyúló vonatkozásokkal az Espooi Egyezmény követelményeivel összhangban kell foglalkozni.

Az Európai Parlament és a Tanács 2001/42/EK irányelve (2001. június 27.) bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról

(HL L 197., 2001.7.21., 30. o.)

és az Espooi Egyezményhez kapcsolódó, a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jegyzőkönyv (SEA jegyzőkönyv).

A közlekedés területére vonatkozó valamennyi tervet és programot adott esetben a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló irányelv és az Espooi Egyezményhez kapcsolódó SEA jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban lévő környezeti vizsgálatnak kell alávetni. Ha valamely terv vagy program megvalósításának valószínűleg jelentős, határokon átnyúló hatásai lesznek, illetve ha valamely valószínűleg jelentősen érintett fél ezt kéri, határokon átnyúló konzultációt kell tartani a SEA jegyzőkönyv (10. cikk) és/vagy a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló irányelv (7. cikk) rendelkezéseivel összhangban.

Természetvédelem

A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

Amennyiben egy projekt vélhetően hatással van a természetvédelmi területekre, a 92/43/EGK irányelv 6. cikkében előírttal egyenértékű megfelelő természetvédelmi vizsgálatot kell végezni.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

Üzemanyagok, levegőminőség és éghajlatváltozás

Az Európai Parlament és a Tanács 98/70/EK irányelve (1998. október 13.) a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről, valamint a 93/12/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 350., 1998.12.28., 58. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/802 irányelve (2016. május 11.) az egyes folyékony tüzelőanyagok kéntartalmának csökkentéséről (HL L 132., 2016.5.21., 58. o.).

Vízpolitika

Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

Az e szerződés hatálya alá tartozó összes hajózási közlekedési projektet a 2000/60/EK irányelv 4. cikke (7) bekezdésével összhangban kell kidolgozni és végrehajtani.

Az e szerződés hatálya alá tartozó összes hajózási közlekedési projektet adott esetben a Duna-vízgyűjtő belvízi hajózásáról és környezeti fenntarthatóságáról szóló, a Nemzetközi Duna-védelmi Bizottság (ICPDR), a Duna Bizottság és a Száva Bizottság által jóváhagyott közös nyilatkozattal összhangban kell végrehajtani.

Zaj

Az Európai Parlament és a Tanács 2002/49/EK irányelve (2002. június 25.) a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről – a Bizottság egyeztetőbizottságban tett nyilatkozata a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló irányelvről (HL L 189., 2002.7.18., 12. o.).

„I.7. MELLÉKLET

A KÖZLEKEDÉSI ÁGAZATRA VONATKOZÓ KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYOK

Az alábbi európai uniós aktusok »alkalmazandó rendelkezései« a szerződés főszövegével és a horizontális kiigazításokról szóló II. melléklettel összhangban alkalmazandók, hacsak ez a melléklet vagy az I–VI. jegyzőkönyv másképp nem rendelkezik. Az egyes jogi aktusokra való hivatkozást szükség esetén speciális kiigazítások egészítik ki.

Az alábbi európai uniós jogi aktusok az ilyen jogi aktusok legutóbbi módosításának legfrissebb változatára utalnak.

| Szabályozási terület | Jogszabályok |
| --- | --- |
| Jogorvoslati eljárások | A Tanács 89/665/EGK irányelve (1989. december 21.) az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 395., 1989.12.30., 33. o.).
  A Tanács 92/13/EGK irányelve (1992. február 25.) a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 76., 1992.3.23., 14. o.). |
| Közbeszerzési eljárások | Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).
  A Bizottság (EU) 2019/1780 végrehajtási rendelete (2019. szeptember 23.) a közbeszerzési hirdetmények közzétételére használandó hirdetményminták (»e-hirdetmények«) létrehozásáról és az (EU) 2015/1986 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 272., 2019.10.25., 7. o.). |
| Közszolgáltatások | Az Európai Parlament és a Tanács 1370/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2338 rendelete (2016. december 14.) az 1370/2007/EK rendeletnek a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása tekintetében történő módosításáról (HL L 354., 2016.12.23., 22. o.). |

Szabályozási terület

Jogszabályok

Jogorvoslati eljárások

A Tanács 89/665/EGK irányelve (1989. december 21.) az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 395., 1989.12.30., 33. o.).

A Tanács 92/13/EGK irányelve (1992. február 25.) a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 76., 1992.3.23., 14. o.).

Közbeszerzési eljárások

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

A Bizottság (EU) 2019/1780 végrehajtási rendelete (2019. szeptember 23.) a közbeszerzési hirdetmények közzétételére használandó hirdetményminták (»e-hirdetmények«) létrehozásáról és az (EU) 2015/1986 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 272., 2019.10.25., 7. o.).

Közszolgáltatások

Az Európai Parlament és a Tanács 1370/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2338 rendelete (2016. december 14.) az 1370/2007/EK rendeletnek a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása tekintetében történő módosításáról (HL L 354., 2016.12.23., 22. o.).

---

(1)  A hatályról lásd az (EU) 2020/1056 rendelet 2. cikkét. A 92/106/EGK irányelv és az 1072/2009/EK rendelet nem szerepel e mellékletben. Nem releváns, hogy az (EU) 2020/1056 rendelet mennyiben terjed ki az említett jogi aktusokhoz kapcsolódó szempontokra.

1

---