# Europeiska unionens L 209/2023

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 209 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 66 årgången24 augusti 2023 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 209

Svensk utgåva

Lagstiftning

66 årgången24 augusti 2023

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1653 av den 17 augusti 2023 om införande av ett namn i registret över geografiska beteckningar för spritdrycker (Borzag pálinka) | 1 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1653 av den 17 augusti 2023 om införande av ett namn i registret över geografiska beteckningar för spritdrycker (Borzag pálinka)

1

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Beslut av Eftastaternas ständiga kommitté nr 1/2022/SC av den 8 december 2022 om förfarandet för utfärdande av begäranden om standardisering till de europeiska standardiseringsorganisationerna (2023/1654) | 3 |
| | * | Beslut av Eftastaternas ständiga kommitté nr 2/2022/SC av den 16 december 2022 om den befintliga systemriskbufferten enligt artikel 133 och Norges anmälan om inrättande eller ändring av en buffert för andra systemviktiga institut i enlighet med artikel 131 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, som införlivats med EES-avtalet genom gemensamma kommitténs beslut nr 79/2019 och senare ändringar (2023/1655) | 5 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Beslut av Eftastaternas ständiga kommitté nr 1/2022/SC av den 8 december 2022 om förfarandet för utfärdande av begäranden om standardisering till de europeiska standardiseringsorganisationerna (2023/1654)

3

*

Beslut av Eftastaternas ständiga kommitté nr 2/2022/SC av den 16 december 2022 om den befintliga systemriskbufferten enligt artikel 133 och Norges anmälan om inrättande eller ändring av en buffert för andra systemviktiga institut i enlighet med artikel 131 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, som införlivats med EES-avtalet genom gemensamma kommitténs beslut nr 79/2019 och senare ändringar (2023/1655)

5

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets beslut (Gusp) 2021/482 av den 22 mars 2021 om ändring av beslut 2013/184/Gusp om restriktiva åtgärder mot Myanmar/Burma ( EUT L 99 I, 22.3.2021 ) | 8 |
| | * | Rättelse till kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1623 av den 3 augusti 2023 om fastställande av de värden som avser resultaten för tillverkare och pooler av tillverkare av nya personbilar och nya lätta nyttofordon för kalenderåret 2021 och de värden som ska användas för beräkningen av de specifika utsläppsmålen från och med 2025, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631, och om rättelse av genomförandebeslut (EU) 2022/2087 ( EUT L 200, 10.8.2023 ) | 9 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets beslut (Gusp) 2021/482 av den 22 mars 2021 om ändring av beslut 2013/184/Gusp om restriktiva åtgärder mot Myanmar/Burma ( EUT L 99 I, 22.3.2021 )

( EUT L 99 I, 22.3.2021 )

8

*

Rättelse till kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1623 av den 3 augusti 2023 om fastställande av de värden som avser resultaten för tillverkare och pooler av tillverkare av nya personbilar och nya lätta nyttofordon för kalenderåret 2021 och de värden som ska användas för beräkningen av de specifika utsläppsmålen från och med 2025, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631, och om rättelse av genomförandebeslut (EU) 2022/2087 ( EUT L 200, 10.8.2023 )

( EUT L 200, 10.8.2023 )

9

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 24.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1653

av den 17 augusti 2023

om införande av ett namn i registret över geografiska beteckningar för spritdrycker (”Borzag pálinka”)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 av den 17 april 2019 om definition, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker, användning av namn på spritdrycker i presentationen och märkningen av andra livsmedel, skydd av geografiska beteckningar för spritdrycker, användning av jordbruksalkohol och destillat av jordbruksprodukter i alkoholhaltiga drycker samt om upphävande av förordning (EG) nr 110/2008 (1), särskilt artikel 30.2,

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 26.2 i förordning (EU) 2019/787 har Ungerns ansökan om registrering av namnet ”Borzag pálinka” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 26.2 i förordning (EU) 2019/787 har Ungerns ansökan om registrering av namnet ”Borzag pálinka” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga meddelanden om invändningar enligt artikel 27.1 i förordning (EU) 2019/787 har inkommit till kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

Inga meddelanden om invändningar enligt artikel 27.1 i förordning (EU) 2019/787 har inkommit till kommissionen.

| (3) | Namnet ”Borzag pálinka” bör därför föras in i registret som geografisk beteckning. |
| --- | --- |

(3)

Namnet ”Borzag pálinka” bör därför föras in i registret som geografisk beteckning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den geografiska beteckningen ”Borzag pálinka” ska föras in i registret. I enlighet med artikel 30.4 i förordning (EU) 2019/787 ger den här förordningen den geografiska beteckningen ”Borzag pálinka” det skydd som avses i artikel 21 i förordning (EU) 2019/787.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 augusti 2023.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 130, 17.5.2019, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 156, 3.5.2023, s. 23.

2

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 24.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/3

---

BESLUT AV EFTASTATERNAS STÄNDIGA KOMMITTÉ nr 1/2022/SC

av den 8 december 2022

om förfarandet för utfärdande av begäranden om standardisering till de europeiska standardiseringsorganisationerna (2023/1654)

EFTASTATERNAS STÄNDIGA KOMMITTÉ HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012, som införlivades i EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 9/2014 av den 14 februari 2014,

med beaktande av artikel 1 e i protokoll 1 till avtalet om en ständig kommitté för EFTA-staterna, och av följande skäl:

Det har blivit nödvändigt att fastställa ett förfarande för att effektivisera utfärdandet av begäranden om standardisering till de europeiska standardiseringsorganisationerna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förfarandet för att utfärda begäranden om standardisering till de europeiska standardiseringsorganisationerna antas i enlighet med vad som anges i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 8 december 2022.

På ständiga kommitténs vägnar

Kristján Andri STEFÁNSSON

Ordförande

Henri GÉTAZ

Generalsekreteraren

---

BILAGA

Förfarande för utfärdande av begäranden om standardisering till de europeiska standardiseringsorganisationerna CEN, Cenelec och Etsi

1.

Begäranden om standardisering är den mekanism genom vilken Europeiska kommissionen (kommissionen) och Eftastaternas ständiga kommitté (den ständiga kommittén) begär att de europeiska standardiseringsorganisationerna (1) utvecklar och antar europeiska standarder till stöd för EU:s politik och lagstiftning, i enlighet med artikel 10.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 om europeisk standardisering (2).

2.

Förordning (EU) nr 1025/2012 införlivades i EES-avtalet 2014 (3). Enligt artikel 1 e i protokoll 1 till avtalet om en ständig kommitté för EFTA-staterna ska utfärdandet av mandat (begäranden om standardisering) till de europeiska standardiseringsorganisationerna utföras av den ständiga kommittén.

3.

Den ständiga kommittén delegerar befogenheten att utfärda begäranden om standardisering till arbetsgruppen för tekniska handelshinder (arbetsgruppen).

4.

När Eftas sekretariat underrättas om en begäran om standardisering från GD GROW (4) ska den översända begäran till arbetsgruppen, samt en kopia av denna till kommittén för tekniska handelshinder, och uppmana de Eftastater som ingår i EES att uttryckligen godkänna begäran inom två veckor.

5.

När arbetsgruppen har godkänt begäran om standardisering på den ständiga kommitténs vägnar ska sekretariatet översända en skrivelse med ett utfärdande av begäran om standardisering till den eller de berörda europeiska standardiseringsorganisationerna. Skrivelsen ska översändas av direktören eller den biträdande direktören för avdelningen för den inre marknaden vid Eftas sekretariat på den ständiga kommitténs vägnar.

6.

Sekretariatet ska översända en årlig rapport till underkommitté I och till den ständiga kommittén om de begäranden om standardisering som har utfärdats för föregående år.

---

(1)  CEN, Cenelec och Etsi.

1

(2)  
  EUT L 316, 14.11.2012, s. 12.

2

(3)  Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 9/2014 av den 14 februari 2014 (EUT L 211, 17.7.2014, s. 13).

3

(4)  Kommissionens generaldirektorat för inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag.

4

---

| 24.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/5

---

BESLUT AV EFTASTATERNAS STÄNDIGA KOMMITTÉ nr 2/2022/SC

av den 16 december 2022

om den befintliga systemriskbufferten enligt artikel 133 och Norges anmälan om inrättande eller ändring av en buffert för andra systemviktiga institut i enlighet med artikel 131 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, som införlivats med EES-avtalet genom gemensamma kommitténs beslut nr 79/2019 och senare ändringar (1) (2023/1655)

EFTASTATERNAS STÄNDIGA KOMMITTÉ HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet), särskilt punkt 14 i bilaga IX till avtalet,

med beaktande av Europeiska systemrisknämndens yttrande (2), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 131.6 b i direktiv 2013/36/EU (kapitalkravsdirektivet) ska behöriga eller utsedda myndigheter minst en gång per år se över de buffertvärden för andra systemviktiga institut som de måste upprätthålla. Enligt punkt 12 andra stycket i den artikeln ska behöriga eller utsedda myndigheter också årligen se över identifieringen av de andra systemviktiga institut som omfattas av ett sådant buffertvärde. Enligt artikel 131.7 i direktivet, införlivat i EES-avtalet, ska behöriga eller utsedda myndigheter underrätta Europeiska systemrisknämnden (ESRB) innan de fastställer eller ändrar ett buffertvärde för andra systemviktiga institut, och ESRB ska utan dröjsmål vidarebefordra sådana anmälningar till Eftastaternas ständiga kommitté, Europeiska bankmyndigheten och de behöriga och utsedda myndigheterna i de berörda avtalsslutande EES-parterna. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 131.6 b i direktiv 2013/36/EU (kapitalkravsdirektivet) ska behöriga eller utsedda myndigheter minst en gång per år se över de buffertvärden för andra systemviktiga institut som de måste upprätthålla. Enligt punkt 12 andra stycket i den artikeln ska behöriga eller utsedda myndigheter också årligen se över identifieringen av de andra systemviktiga institut som omfattas av ett sådant buffertvärde. Enligt artikel 131.7 i direktivet, införlivat i EES-avtalet, ska behöriga eller utsedda myndigheter underrätta Europeiska systemrisknämnden (ESRB) innan de fastställer eller ändrar ett buffertvärde för andra systemviktiga institut, och ESRB ska utan dröjsmål vidarebefordra sådana anmälningar till Eftastaternas ständiga kommitté, Europeiska bankmyndigheten och de behöriga och utsedda myndigheterna i de berörda avtalsslutande EES-parterna.

| (2) | Enligt artikel 131.15 i direktivet, jämförd med punkt 5a tredje stycket i samma artikel, behöver Eftastaternas ständiga kommitté godkänna makrotillsynsåtgärder i en Eftastat i EES som leder till ett kombinerat systemriskbuffertvärde (SyRB) och ett buffertvärde för andra systemviktiga institut som överstiger 5 % av det relevanta riskvägda exponeringsbeloppet för ett visst kreditinstitut och mängd eller delmängd av exponeringar. Enligt samma artiklar i direktivet ska ESRB inom sex veckor från mottagandet av en sådan underrättelse som avses i artikel 131.7 i direktivet avge ett yttrande till Eftastaternas ständiga kommitté om huruvida det kombinerade buffertvärdet för SyRB och andra systemviktiga institut är lämpligt. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 131.15 i direktivet, jämförd med punkt 5a tredje stycket i samma artikel, behöver Eftastaternas ständiga kommitté godkänna makrotillsynsåtgärder i en Eftastat i EES som leder till ett kombinerat systemriskbuffertvärde (SyRB) och ett buffertvärde för andra systemviktiga institut som överstiger 5 % av det relevanta riskvägda exponeringsbeloppet för ett visst kreditinstitut och mängd eller delmängd av exponeringar. Enligt samma artiklar i direktivet ska ESRB inom sex veckor från mottagandet av en sådan underrättelse som avses i artikel 131.7 i direktivet avge ett yttrande till Eftastaternas ständiga kommitté om huruvida det kombinerade buffertvärdet för SyRB och andra systemviktiga institut är lämpligt.

| (3) | Den 5 november 2020 underrättade det norska finansdepartementet ESRB i enlighet med artikel 133.11 i direktiv 2013/36/EU i dess tillämpliga lydelse för och i Norge den 1 januari 2020 (3), om sin avsikt att fastställa en SyRB-sats på 4,5 % för kreditinstitut. Den 4 december 2020 antog ESRB en rekommendation från Europeiska systemrisknämnden av den 4 december 2020 om Norges anmälan av sin avsikt att fastställa en SyRB-sats i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU (ESRB/2020/14), där ESRB rekommenderade att den föreslagna SyRB-sats som ska tillämpas i Norge bör anses vara motiverad, lämplig, proportionell, ändamålsenlig och effektiv i förhållande till den risk som det norska finansdepartementet riktar in sig på. Den 4 december 2020 antog Eftastaternas ständiga kommitté, med beaktande av ESRB:s rekommendation, rekommendation nr 1/2020/SC från Eftastaternas ständiga kommitté, där den inte rekommenderade några ändringar av den anmälda åtgärden. |
| --- | --- |

(3)

Den 5 november 2020 underrättade det norska finansdepartementet ESRB i enlighet med artikel 133.11 i direktiv 2013/36/EU i dess tillämpliga lydelse för och i Norge den 1 januari 2020 (3), om sin avsikt att fastställa en SyRB-sats på 4,5 % för kreditinstitut. Den 4 december 2020 antog ESRB en rekommendation från Europeiska systemrisknämnden av den 4 december 2020 om Norges anmälan av sin avsikt att fastställa en SyRB-sats i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU (ESRB/2020/14), där ESRB rekommenderade att den föreslagna SyRB-sats som ska tillämpas i Norge bör anses vara motiverad, lämplig, proportionell, ändamålsenlig och effektiv i förhållande till den risk som det norska finansdepartementet riktar in sig på. Den 4 december 2020 antog Eftastaternas ständiga kommitté, med beaktande av ESRB:s rekommendation, rekommendation nr 1/2020/SC från Eftastaternas ständiga kommitté, där den inte rekommenderade några ändringar av den anmälda åtgärden.

| (4) | Den 30 september 2022 skickade det norska finansdepartementet en formell underrättelse till ESRB om sin avsikt att kräva att vissa institut upprätthåller en buffert för andra systemviktiga institut i kärnprimärkapital nivå 1, i enlighet med artikel 131 i kapitalkravsdirektivet. ESRB:s sekretariat bekräftade mottagandet av anmälan den 4 oktober 2022 och vidarebefordrade den i enlighet med artikel 131.5a i kapitalkravsdirektivet till Eftastaternas ständiga kommitté den 27 oktober 2022. |
| --- | --- |

(4)

Den 30 september 2022 skickade det norska finansdepartementet en formell underrättelse till ESRB om sin avsikt att kräva att vissa institut upprätthåller en buffert för andra systemviktiga institut i kärnprimärkapital nivå 1, i enlighet med artikel 131 i kapitalkravsdirektivet. ESRB:s sekretariat bekräftade mottagandet av anmälan den 4 oktober 2022 och vidarebefordrade den i enlighet med artikel 131.5a i kapitalkravsdirektivet till Eftastaternas ständiga kommitté den 27 oktober 2022.

| (5) | Den anmälda bufferten för andra systemviktiga institut kommer att gälla för tre inhemska kreditinstitut, varav ett är ett dotterbolag med ett moderbolag etablerat i ett annat EES-land. Två av kreditinstituten kommer att omfattas av en buffert för andra systemviktiga institut på 1 % och ett av dem kommer att omfattas av en buffert på 2 %. |
| --- | --- |

(5)

Den anmälda bufferten för andra systemviktiga institut kommer att gälla för tre inhemska kreditinstitut, varav ett är ett dotterbolag med ett moderbolag etablerat i ett annat EES-land. Två av kreditinstituten kommer att omfattas av en buffert för andra systemviktiga institut på 1 % och ett av dem kommer att omfattas av en buffert på 2 %.

| (6) | Det norska finansdepartementet har identifierat dessa kreditinstitut som andra systemviktiga institut enligt följande kriterier: i) totala tillgångar som andel av Norges bruttonationalprodukt (BNP) och/eller ii) lån till den privata icke-finansiella sektorn som andel av de totala lånen till den privata icke-finansiella sektorn i Norge. Dessa kriterier förtecknas som frivilliga indikatorer i bilaga 2 till Europeiska bankmyndighetens riktlinjer om kriterier för att fastställa villkoren för tillämpning av artikel 131.3 i kapitalkravsdirektivet när det gäller bedömningen av andra systemviktiga institut (4). |
| --- | --- |

(6)

Det norska finansdepartementet har identifierat dessa kreditinstitut som andra systemviktiga institut enligt följande kriterier: i) totala tillgångar som andel av Norges bruttonationalprodukt (BNP) och/eller ii) lån till den privata icke-finansiella sektorn som andel av de totala lånen till den privata icke-finansiella sektorn i Norge. Dessa kriterier förtecknas som frivilliga indikatorer i bilaga 2 till Europeiska bankmyndighetens riktlinjer om kriterier för att fastställa villkoren för tillämpning av artikel 131.3 i kapitalkravsdirektivet när det gäller bedömningen av andra systemviktiga institut (4).

| (7) | Eftersom SyRB-bufferten på sammanlagt 4,5 % och de föreslagna buffertarna för andra systemviktiga institut kommer att resultera i ett buffertvärde över 5 % lämnade ESRB den 15 november 2022 ett yttrande till Eftastaternas ständiga kommitté om den föreslagna åtgärden. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom SyRB-bufferten på sammanlagt 4,5 % och de föreslagna buffertarna för andra systemviktiga institut kommer att resultera i ett buffertvärde över 5 % lämnade ESRB den 15 november 2022 ett yttrande till Eftastaternas ständiga kommitté om den föreslagna åtgärden.

| (8) | I sitt yttrande och den åtföljande bedömningen granskar ESRB de risker som behandlas genom den föreslagna åtgärden och konstaterar att de risker som leder till att buffertarna för andra systemviktiga institut ändras beror på den särskilt viktiga roll som systemviktiga institut spelar i den norska ekonomin. |
| --- | --- |

(8)

I sitt yttrande och den åtföljande bedömningen granskar ESRB de risker som behandlas genom den föreslagna åtgärden och konstaterar att de risker som leder till att buffertarna för andra systemviktiga institut ändras beror på den särskilt viktiga roll som systemviktiga institut spelar i den norska ekonomin.

| (9) | ESRB anser att buffertarna för andra systemviktiga institut, med beaktande av att de är kumulativa med SyRB, är ändamålsenliga och proportionella. ESRB tar i detta avseende hänsyn till att buffertarna för andra systemviktiga institut är kumulativa med SyRB. Nämnden noterar att syftet med buffertarna för andra systemviktiga institut är att öka förlustabsorberingskapaciteten hos de mest systemviktiga instituten i Norge och därigenom minska riskerna för den finansiella stabiliteten till följd av att sådana institut befinner sig i svårigheter. Med tanke på betydelsen av systemviktiga institut i det norska finansiella systemet på grund av deras storlek i förhållande till den norska ekonomins storlek och deras andel av marknaden för lån till den privata icke-finansiella sektorn anser ESRB att åtgärden är proportionerlig. |
| --- | --- |

(9)

ESRB anser att buffertarna för andra systemviktiga institut, med beaktande av att de är kumulativa med SyRB, är ändamålsenliga och proportionella. ESRB tar i detta avseende hänsyn till att buffertarna för andra systemviktiga institut är kumulativa med SyRB. Nämnden noterar att syftet med buffertarna för andra systemviktiga institut är att öka förlustabsorberingskapaciteten hos de mest systemviktiga instituten i Norge och därigenom minska riskerna för den finansiella stabiliteten till följd av att sådana institut befinner sig i svårigheter. Med tanke på betydelsen av systemviktiga institut i det norska finansiella systemet på grund av deras storlek i förhållande till den norska ekonomins storlek och deras andel av marknaden för lån till den privata icke-finansiella sektorn anser ESRB att åtgärden är proportionerlig.

| (10) | ESRB noterar att vissa av de risker som behandlas av SyRB verkar överlappa motiveringen för att fastställa bufferten för andra systemviktiga institut, men drar slutsatsen att den föreslagna åtgärden är lämplig för att hantera de identifierade riskerna, inte medför oproportionerliga negativa effekter på den finansiella stabiliteten i Norge eller EES och inte förväntas utgöra eller skapa något hinder för en väl fungerande inre marknad. ESRB noterar dock att Europeiska bankmyndighetens riktlinjer på området innehåller andra indikatorer än de som rör storlek – såsom de används av de norska myndigheterna – som kan få konsekvenser för ömsesidig tillämpning av SyRB. Eftastaternas ständiga kommitté noterar att Europeiska bankmyndighetens riktlinjer för identifiering av andra systemviktiga institut också innehåller indikatorer som rör betydelsen för ekonomin, betydelsen av gränsöverskridande verksamhet och sammanlänkningen med det finansiella systemet. Dessa indikatorer överlappar delvis de indikatorer som det norska finansdepartementet använder för att motivera SyRB. ESRB påpekar vidare att de norska myndigheterna betonade att man vid kalibreringen av SyRB tog hänsyn till kraven för andra systemviktiga institut. |
| --- | --- |

(10)

ESRB noterar att vissa av de risker som behandlas av SyRB verkar överlappa motiveringen för att fastställa bufferten för andra systemviktiga institut, men drar slutsatsen att den föreslagna åtgärden är lämplig för att hantera de identifierade riskerna, inte medför oproportionerliga negativa effekter på den finansiella stabiliteten i Norge eller EES och inte förväntas utgöra eller skapa något hinder för en väl fungerande inre marknad. ESRB noterar dock att Europeiska bankmyndighetens riktlinjer på området innehåller andra indikatorer än de som rör storlek – såsom de används av de norska myndigheterna – som kan få konsekvenser för ömsesidig tillämpning av SyRB. Eftastaternas ständiga kommitté noterar att Europeiska bankmyndighetens riktlinjer för identifiering av andra systemviktiga institut också innehåller indikatorer som rör betydelsen för ekonomin, betydelsen av gränsöverskridande verksamhet och sammanlänkningen med det finansiella systemet. Dessa indikatorer överlappar delvis de indikatorer som det norska finansdepartementet använder för att motivera SyRB. ESRB påpekar vidare att de norska myndigheterna betonade att man vid kalibreringen av SyRB tog hänsyn till kraven för andra systemviktiga institut.

| (11) | Eftastaternas ständiga kommitté bedömer, efter att ha granskat det norska finansdepartementets anmälan av den 30 september 2022 och med beaktande av ESRB:s yttrande, att kombinationen av det anmälda buffertvärdet för andra systemviktiga institut för de berörda kreditinstituten och SyRB för de berörda exponeringarna och kreditinstituten inte medför oproportionerliga negativa effekter på hela eller delar av det finansiella systemet i andra avtalsslutande parter i EES, eller på EES som helhet, som skulle utgöra eller uppresa hinder för en väl fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

(11)

Eftastaternas ständiga kommitté bedömer, efter att ha granskat det norska finansdepartementets anmälan av den 30 september 2022 och med beaktande av ESRB:s yttrande, att kombinationen av det anmälda buffertvärdet för andra systemviktiga institut för de berörda kreditinstituten och SyRB för de berörda exponeringarna och kreditinstituten inte medför oproportionerliga negativa effekter på hela eller delar av det finansiella systemet i andra avtalsslutande parter i EES, eller på EES som helhet, som skulle utgöra eller uppresa hinder för en väl fungerande inre marknad.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det norska finansdepartementet bemyndigas härmed att tillämpa de buffertvärden för andra systemviktiga institut som leder till att det kombinerade buffertvärdet för SyRB och andra systemviktiga institut överstiger 5 % av det relevanta riskvägda exponeringsbeloppet för följande kreditinstitut, under en period på upp till ett år från och med den 16 december 2022
  , under förutsättning att villkoren för att tillämpa denna SyRB och buffertvärdena för andra systemviktiga institut fortfarande är uppfyllda.

| Kreditinstitut | Kombinerat buffertvärde för SyRB och andra systemviktiga institut |
| --- | --- |
| DNB Bank ASA | 6,5  % |
| Kommunalbanken AS | 5,5  % |
| Nordea Eiendomskreditt AS | 5,5  % |

Kreditinstitut

Kombinerat buffertvärde för SyRB och andra systemviktiga institut

DNB Bank ASA

6,5  %

Kommunalbanken AS

5,5  %

Nordea Eiendomskreditt AS

5,5  %

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Finansdepartementet, Akersgata 40, 0180 Oslo, Norge.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2022.

För Eftastaternas ständiga kommitté

Kristján Andri STEFÁNSSON

Ordförande

På Efta-sekretariatets vägnar

Henri GÉTAZ

Generalsekreteraren

---

(1)  Detta beslut korrigerades före offentliggörandet genom en rättelse från Eftastaternas ständiga kommitté av den 2 februari 2023.

1

(2)  Europeiska systemrisknämndens yttrande av den 15 november 2022 om den befintliga systemriskbufferten enligt artikel 133 och Norges anmälan om inrättande eller ändring av en buffert för andra systemviktiga institut i enlighet med artikel 131 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut (ESRB/2022/8).

2

(3)  Före införlivandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/878 av den 20 maj 2019 om ändring av direktiv 2013/36/EU vad gäller undantagna enheter, finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag, ersättning, tillsynsåtgärder och tillsynsbefogenheter och kapitalbevarande åtgärder i EES-avtalet genom gemensamma kommitténs beslut nr 383/2021.

3

(4)  EBA/GL/2014/10.

4

---

Rättelser

| 24.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/8

---

Rättelse till rådets beslut (Gusp) 2021/482 av den 22 mars 2021 om ändring av beslut 2013/184/Gusp om restriktiva åtgärder mot Myanmar/Burma

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 99 I av den 22 mars 2021
  )

Sidan 37, artikel 1.1

I stället för:

”Rådets beslut 2013/184/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Myanmar/Burma.”

ska det stå:

”Rådets beslut 2013/184/Gusp av den 22 april 2013 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Myanmar/Burma.”

---

| 24.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/9

---

Rättelse till kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1623 av den 3 augusti 2023 om fastställande av de värden som avser resultaten för tillverkare och pooler av tillverkare av nya personbilar och nya lätta nyttofordon för kalenderåret 2021 och de värden som ska användas för beräkningen av de specifika utsläppsmålen från och med 2025, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631, och om rättelse av genomförandebeslut (EU) 2022/2087

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 200 av den 10 augusti 2023
  )

Sidan 25, bilaga I, del A, tabell 1, kolumn C, rad ”Volkswagen AG”:

I stället för:

”1 090 43-431”

ska det stå:

”
  1 090 431
  ”.

---