# Euroopan unionin L 235/2023

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 235 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 66. vuosikerta25. syyskuu 2023 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 235

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

66. vuosikerta25. syyskuu 2023

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2023/1974, annettu 18 päivänä syyskuuta 2023, Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen alaisen, merten biologisen monimuotoisuuden suojelua ja kestävää käyttöä kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta | 1 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2023/1975, annettu 10 päivänä elokuuta 2023, väliaikaisista kiireellisistä toimenpiteistä, jotka poikkeavat vuoden 2023 osalta tietyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 täydentämisestä annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2022/126 säännöksistä epäsuotuisien sääolojen hedelmä- ja vihannesalalla aiheuttamien erityisongelmien ratkaisemiseksi, sekä niihin liittyvistä toimenpiteistä | 4 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2023/1976, annettu 10 päivänä elokuuta 2023, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä annetusta komission delegoidusta asetuksesta (EU) 2017/891 poikkeamisesta vuonna 2023 epäsuotuisien sääilmiöiden vuoksi siltä osin kuin on kyse kaupan pidetyn tuotannon arvosta, kansallisesta strategiasta ja hedelmä- ja vihannesalan monivuotisiin sitoumuksiin myönnettävän unionin taloudellisen tuen takaisinperinnästä | 6 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2023/1977, annettu 18 päivänä syyskuuta 2023, kansainvälisen oliivineuvoston jäsenneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Bosnia ja Hertsegovinan hallituksen liittymistä oliiviöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskevaan vuoden 2015 kansainväliseen sopimukseen koskeviin ehtoihin | 10 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/1978, annettu 21 päivänä syyskuuta 2023, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan sovellettavuudesta sellaisten sopimusten tekemiseen, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin liittyvää toimintaa Saksassa, lukuun ottamatta uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaa sähköä, joka on tuotettu ennen 1 päivää elokuuta 2014 toimintansa aloittaneissa laitoksissa, jotka saavat edelleen julkista rahoitusta, ja sellaisista 1 päivän tammikuuta 2012 jälkeen käyttöön otetuista merituulipuistoista saatavan sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin liittyvää toimintaa, joihin sovelletaan Saksassa vuonna 2012 annettua uusiutuvia energialähteitä koskevaa lakia (Erneuerbare-Energien-Gesetz)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2023) 6271)

   (
  1
  ) | 13 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2023/1974, annettu 18 päivänä syyskuuta 2023, Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen alaisen, merten biologisen monimuotoisuuden suojelua ja kestävää käyttöä kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta

1

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2023/1975, annettu 10 päivänä elokuuta 2023, väliaikaisista kiireellisistä toimenpiteistä, jotka poikkeavat vuoden 2023 osalta tietyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 täydentämisestä annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2022/126 säännöksistä epäsuotuisien sääolojen hedelmä- ja vihannesalalla aiheuttamien erityisongelmien ratkaisemiseksi, sekä niihin liittyvistä toimenpiteistä

4

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2023/1976, annettu 10 päivänä elokuuta 2023, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä annetusta komission delegoidusta asetuksesta (EU) 2017/891 poikkeamisesta vuonna 2023 epäsuotuisien sääilmiöiden vuoksi siltä osin kuin on kyse kaupan pidetyn tuotannon arvosta, kansallisesta strategiasta ja hedelmä- ja vihannesalan monivuotisiin sitoumuksiin myönnettävän unionin taloudellisen tuen takaisinperinnästä

6

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2023/1977, annettu 18 päivänä syyskuuta 2023, kansainvälisen oliivineuvoston jäsenneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Bosnia ja Hertsegovinan hallituksen liittymistä oliiviöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskevaan vuoden 2015 kansainväliseen sopimukseen koskeviin ehtoihin

10

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/1978, annettu 21 päivänä syyskuuta 2023, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan sovellettavuudesta sellaisten sopimusten tekemiseen, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin liittyvää toimintaa Saksassa, lukuun ottamatta uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaa sähköä, joka on tuotettu ennen 1 päivää elokuuta 2014 toimintansa aloittaneissa laitoksissa, jotka saavat edelleen julkista rahoitusta, ja sellaisista 1 päivän tammikuuta 2012 jälkeen käyttöön otetuista merituulipuistoista saatavan sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin liittyvää toimintaa, joihin sovelletaan Saksassa vuonna 2012 annettua uusiutuvia energialähteitä koskevaa lakia (Erneuerbare-Energien-Gesetz)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2023) 6271)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2023) 6271)

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 25.9.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 235/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2023/1974,

annettu 18 päivänä syyskuuta 2023,

Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen alaisen, merten biologisen monimuotoisuuden suojelua ja kestävää käyttöä kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisö teki neuvoston päätöksellä 98/392/EY (1)10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen, jäljempänä ’merioikeusyleissopimus’, ja sen XI osan soveltamiseen liittyvän 28 päivänä heinäkuuta 1994 tehdyn sopimuksen niitä sopimuksen alaan kuuluvia asioita koskevilta osin, joiden osalta jäsenvaltiot ovat siirtäneet toimivaltansa yhteisölle. Unioni on toistaiseksi ainoa kansainvälinen järjestö, joka on merioikeusyleissopimuksen 305 artiklan 1 kohdan f alakohdan ja sen liitteessä IX olevan 1 artiklan mukainen merioikeusyleissopimuksen sopimuspuoli. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisö teki neuvoston päätöksellä 98/392/EY (1)10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen, jäljempänä ’merioikeusyleissopimus’, ja sen XI osan soveltamiseen liittyvän 28 päivänä heinäkuuta 1994 tehdyn sopimuksen niitä sopimuksen alaan kuuluvia asioita koskevilta osin, joiden osalta jäsenvaltiot ovat siirtäneet toimivaltansa yhteisölle. Unioni on toistaiseksi ainoa kansainvälinen järjestö, joka on merioikeusyleissopimuksen 305 artiklan 1 kohdan f alakohdan ja sen liitteessä IX olevan 1 artiklan mukainen merioikeusyleissopimuksen sopimuspuoli.

| (2) | Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous päätti 24 päivänä joulukuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa 72/249 kutsua koolle Yhdistyneiden kansakuntien alaisuudessa toimivan hallitustenvälisen konferenssin laatimaan Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen alaisen, merten biologisen monimuotoisuuden suojelua ja kestävää käyttöä kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla koskevan kansainvälisen oikeudellisesti sitovan välineen tekstin. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous päätti 24 päivänä joulukuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa 72/249 kutsua koolle Yhdistyneiden kansakuntien alaisuudessa toimivan hallitustenvälisen konferenssin laatimaan Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen alaisen, merten biologisen monimuotoisuuden suojelua ja kestävää käyttöä kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla koskevan kansainvälisen oikeudellisesti sitovan välineen tekstin.

| (3) | Neuvosto antoi 19 päivänä maaliskuuta 2018 komissiolle luvan neuvotella unionin puolesta asioissa, jotka kuuluvat unionin toimivaltaan ja joiden osalta unioni on hyväksynyt sääntöjä, Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen alaisen, merten biologisen monimuotoisuuden suojelua ja kestävää käyttöä kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla koskevan kansainvälisen oikeudellisesti sitovan välineen. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto antoi 19 päivänä maaliskuuta 2018 komissiolle luvan neuvotella unionin puolesta asioissa, jotka kuuluvat unionin toimivaltaan ja joiden osalta unioni on hyväksynyt sääntöjä, Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen alaisen, merten biologisen monimuotoisuuden suojelua ja kestävää käyttöä kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla koskevan kansainvälisen oikeudellisesti sitovan välineen.

| (4) | Sekä unioni että sen jäsenvaltiot ovat merioikeusyleissopimuksen sopimuspuolia, ja niillä on toimivaltaa neuvottelujen kattamilla aloilla; unioni osallistui näin ollen neuvotteluihin kyseisen välineen tekstistä yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa. |
| --- | --- |

(4)

Sekä unioni että sen jäsenvaltiot ovat merioikeusyleissopimuksen sopimuspuolia, ja niillä on toimivaltaa neuvottelujen kattamilla aloilla; unioni osallistui näin ollen neuvotteluihin kyseisen välineen tekstistä yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa.

| (5) | Neuvottelut saatiin menestyksekkäästi päätökseen New Yorkissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2023 pidetyn hallitustenvälisen konferenssin uudelleen jatketussa viidennessä istunnossa, jossa hyväksyttiin Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen alainen merten biologisen monimuotoisuuden suojelua ja kestävää käyttöä kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla koskeva sopimus, jäljempänä ’BBNJ-sopimus’. |
| --- | --- |

(5)

Neuvottelut saatiin menestyksekkäästi päätökseen New Yorkissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2023 pidetyn hallitustenvälisen konferenssin uudelleen jatketussa viidennessä istunnossa, jossa hyväksyttiin Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen alainen merten biologisen monimuotoisuuden suojelua ja kestävää käyttöä kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla koskeva sopimus, jäljempänä ’BBNJ-sopimus’.

| (6) | Unioni ja sen jäsenvaltiot myötävaikuttivat aktiivisesti neuvottelujen onnistuneeseen lopputulokseen. |
| --- | --- |

(6)

Unioni ja sen jäsenvaltiot myötävaikuttivat aktiivisesti neuvottelujen onnistuneeseen lopputulokseen.

| (7) | BBNJ-sopimus kattaa neljä alaa: meren geenivarat, mukaan luettuna hyötyjen oikeudenmukainen ja tasapuolinen jakaminen (BBNJ-sopimuksen II osa), aluekohtaisten hoitovälineiden, kuten suojeltujen merialueiden, kaltaiset toimenpiteet (BBNJ-sopimuksen III osa), ympäristövaikutusten arviointi (BBNJ-sopimuksen IV osa) sekä valmiuksien kehittäminen ja meriteknologian siirto (BBNJ-sopimuksen V osa). BBNJ-sopimuksella tuetaan edelleen YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja erityisesti sen kestävän kehityksen tavoitteen 14 (”Vedenalainen elämä”) saavuttamista ja edistetään vuoden 2020 jälkeisen maailmanlaajuisen biodiversiteettikehyksen tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(7)

BBNJ-sopimus kattaa neljä alaa: meren geenivarat, mukaan luettuna hyötyjen oikeudenmukainen ja tasapuolinen jakaminen (BBNJ-sopimuksen II osa), aluekohtaisten hoitovälineiden, kuten suojeltujen merialueiden, kaltaiset toimenpiteet (BBNJ-sopimuksen III osa), ympäristövaikutusten arviointi (BBNJ-sopimuksen IV osa) sekä valmiuksien kehittäminen ja meriteknologian siirto (BBNJ-sopimuksen V osa). BBNJ-sopimuksella tuetaan edelleen YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja erityisesti sen kestävän kehityksen tavoitteen 14 (”Vedenalainen elämä”) saavuttamista ja edistetään vuoden 2020 jälkeisen maailmanlaajuisen biodiversiteettikehyksen tavoitteiden saavuttamista.

| (8) | BBNJ-sopimus on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklassa tarkoitettujen unionin ympäristötavoitteiden mukainen; tavoitteet ovat ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen; ihmisten terveyden suojelu; luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö; sekä sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin, ja erityisesti ilmastonmuutoksen torjuminen. |
| --- | --- |

(8)

BBNJ-sopimus on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklassa tarkoitettujen unionin ympäristötavoitteiden mukainen; tavoitteet ovat ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen; ihmisten terveyden suojelu; luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö; sekä sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin, ja erityisesti ilmastonmuutoksen torjuminen.

| (9) | BBNJ-sopimuksen 65 artiklan mukaisesti sopimus on unionin allekirjoitettavissa. |
| --- | --- |

(9)

BBNJ-sopimuksen 65 artiklan mukaisesti sopimus on unionin allekirjoitettavissa.

| (10) | Sopimuksen allekirjoittaminen unionin puolesta ei vaikuta unionin ja sen jäsenvaltioiden väliseen toimivallan jakoon. Tätä päätöstä ei saisi tulkita siten, että siinä käytetään unionin mahdollisuutta käyttää ulkoista toimivaltaansa sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla jaetun toimivallan aloilla siltä osin kuin unioni ei ole vielä käyttänyt tällaista toimivaltaa sisäisesti. |
| --- | --- |

(10)

Sopimuksen allekirjoittaminen unionin puolesta ei vaikuta unionin ja sen jäsenvaltioiden väliseen toimivallan jakoon. Tätä päätöstä ei saisi tulkita siten, että siinä käytetään unionin mahdollisuutta käyttää ulkoista toimivaltaansa sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla jaetun toimivallan aloilla siltä osin kuin unioni ei ole vielä käyttänyt tällaista toimivaltaa sisäisesti.

| (11) | Unionista olisi tultava BBNJ-sopimuksen osapuoli jäsenvaltioidensa rinnalla, koska molemmilla on toimivaltaa sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. Tämä päätös ei vaikuta siihen, että jäsenvaltiot allekirjoittavat sopimuksen sisäisten menettelyjensä mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Unionista olisi tultava BBNJ-sopimuksen osapuoli jäsenvaltioidensa rinnalla, koska molemmilla on toimivaltaa sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. Tämä päätös ei vaikuta siihen, että jäsenvaltiot allekirjoittavat sopimuksen sisäisten menettelyjensä mukaisesti.

| (12) | Tämä päätös ei vaikuta unionin ja sen jäsenvaltioiden mahdollisiin järjestelyihin päättää keskinäisestä vastuunjaostaan BBNJ-sopimuksen mukaisten velvoitteiden täyttämisessä BBNJ-sopimuksen 67 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(12)

Tämä päätös ei vaikuta unionin ja sen jäsenvaltioiden mahdollisiin järjestelyihin päättää keskinäisestä vastuunjaostaan BBNJ-sopimuksen mukaisten velvoitteiden täyttämisessä BBNJ-sopimuksen 67 artiklan nojalla.

| (13) | Tämä päätös ei vaikuta merioikeusyleissopimuksen mukaisiin jäsenvaltioiden täysivaltaisuuteen, täysivaltaisiin oikeuksiin ja lainkäyttövaltaan. |
| --- | --- |

(13)

Tämä päätös ei vaikuta merioikeusyleissopimuksen mukaisiin jäsenvaltioiden täysivaltaisuuteen, täysivaltaisiin oikeuksiin ja lainkäyttövaltaan.

| (14) | BBNJ-sopimus olisi allekirjoitettava, |
| --- | --- |

(14)

BBNJ-sopimus olisi allekirjoitettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Annetaan lupa allekirjoittaa Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen alaisen, merten biologisen monimuotoisuuden suojelua ja kestävää käyttöä kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla koskeva sopimus, jäljempänä ’sopimus’, unionin puolesta sillä varauksella, että mainitun sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen (2).

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2023.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  Neuvoston päätös 98/392/EY, tehty 23 päivänä maaliskuuta 1998, 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen ja sen XI osan soveltamiseen liittyvän 28 päivänä heinäkuuta 1994 tehdyn sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EYVL L 179, 23.6.1998, s. 1).

1

(2)  Sopimuksen teksti julkaistaan yhdessä sen tekemistä koskevan päätöksen kanssa.

2

---

ASETUKSET

| 25.9.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 235/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 235/4

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2023/1975,

annettu 10 päivänä elokuuta 2023,

väliaikaisista kiireellisistä toimenpiteistä, jotka poikkeavat vuoden 2023 osalta tietyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 täydentämisestä annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2022/126 säännöksistä epäsuotuisien sääolojen hedelmä- ja vihannesalalla aiheuttamien erityisongelmien ratkaisemiseksi, sekä niihin liittyvistä toimenpiteistä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laadittavien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 (1) kumoamisesta 2 päivänä joulukuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 ja erityisesti sen 45 artiklan c alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Useiden jäsenvaltioiden alueilla esiintyi keväällä 2023 vakavia epäsuotuisia sääoloja, joista aiheutui huomattavia vahinkoja hedelmien ja vihannesten tuotannolle. Espanjassa Katalonian alueen suunniteltu tuotanto on alentunut vähintään 50 prosenttia kuivuuden vuoksi, kun taas Italiassa Emilia-Romagnan alueella tuotanto on tuhoutunut tulvien vuoksi. Kuivuus on myös vaikuttanut vakavasti tuotannon määrään ja laatuun joillakin Ranskan ja Portugalin alueilla. |
| --- | --- |

(1)

Useiden jäsenvaltioiden alueilla esiintyi keväällä 2023 vakavia epäsuotuisia sääoloja, joista aiheutui huomattavia vahinkoja hedelmien ja vihannesten tuotannolle. Espanjassa Katalonian alueen suunniteltu tuotanto on alentunut vähintään 50 prosenttia kuivuuden vuoksi, kun taas Italiassa Emilia-Romagnan alueella tuotanto on tuhoutunut tulvien vuoksi. Kuivuus on myös vaikuttanut vakavasti tuotannon määrään ja laatuun joillakin Ranskan ja Portugalin alueilla.

| (2) | Koska kevään 2023 vakavat epäsuotuisat sääolot ovat luonteeltaan ennennäkemättömiä, on tarpeen lieventää näitä vaikeuksia poikkeamalla hedelmä- ja vihannesalalla sovellettavista kaupan pidetyn tuotannon arvon laskentaa koskevista säännöksistä, jotka vahvistetaan komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2022/126 (2). |
| --- | --- |

(2)

Koska kevään 2023 vakavat epäsuotuisat sääolot ovat luonteeltaan ennennäkemättömiä, on tarpeen lieventää näitä vaikeuksia poikkeamalla hedelmä- ja vihannesalalla sovellettavista kaupan pidetyn tuotannon arvon laskentaa koskevista säännöksistä, jotka vahvistetaan komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2022/126 (2).

| (3) | Tuottajaorganisaatiot ovat myös alttiita kevään 2023 vakavien epäsuotuisien sääolojen aiheuttamille keskeytyksille ja häiriöille, ja niillä on taloudellisia vaikeuksia ja kassavirtaongelmia, jotka johtuvat niiden tuotannon vähenemisestä tai tuhoutumisesta. Tämä vaikuttaa suoraan tuottajaorganisaatioiden rahoitusvakauteen ja niiden kykyyn panna toimintaohjelmia täytäntöön sekä vuonna 2023 että sitä seuraavina vuosina, koska vuonna 2023 kaupan pidetyn tuotannon arvo vaikuttaa unionin taloudellisen tuen laskentaan seuraavina vuosina. Tämä vaikuttaa myös tuottajaorganisaatioiden kykyyn ottaa käyttöön toimenpiteitä ja toimia, joilla pyritään lieventämään kriisin vaikutuksia. Lisäksi epäsuotuisien sääolojen aiheuttama kaupan pidetyn tuotannon arvon aleneminen heikentää tuottajaorganisaatioiden toimintaohjelmien jatkuvuutta ja toteuttamiskelpoisuutta hedelmä- ja vihannesalalla. |
| --- | --- |

(3)

Tuottajaorganisaatiot ovat myös alttiita kevään 2023 vakavien epäsuotuisien sääolojen aiheuttamille keskeytyksille ja häiriöille, ja niillä on taloudellisia vaikeuksia ja kassavirtaongelmia, jotka johtuvat niiden tuotannon vähenemisestä tai tuhoutumisesta. Tämä vaikuttaa suoraan tuottajaorganisaatioiden rahoitusvakauteen ja niiden kykyyn panna toimintaohjelmia täytäntöön sekä vuonna 2023 että sitä seuraavina vuosina, koska vuonna 2023 kaupan pidetyn tuotannon arvo vaikuttaa unionin taloudellisen tuen laskentaan seuraavina vuosina. Tämä vaikuttaa myös tuottajaorganisaatioiden kykyyn ottaa käyttöön toimenpiteitä ja toimia, joilla pyritään lieventämään kriisin vaikutuksia. Lisäksi epäsuotuisien sääolojen aiheuttama kaupan pidetyn tuotannon arvon aleneminen heikentää tuottajaorganisaatioiden toimintaohjelmien jatkuvuutta ja toteuttamiskelpoisuutta hedelmä- ja vihannesalalla.

| (4) | Hedelmä- ja vihannesalan kaupan pidetyn tuotannon arvon aleneminen epäsuotuisien sääolojen vuoksi vaikuttaa yleensä merkittävästi tuottajaorganisaatioiden seuraavana vuonna saaman unionin tuen määrään, koska unionin tuen määrä lasketaan kunkin tuottajaorganisaation kaupan pidetyn tuotannon arvon prosenttiosuutena. Jos kaupan pidetyn tuotannon arvo laskee vuonna 2023 huomattavasti, tuottajaorganisaatiot ovat vaarassa menettää hyväksyntänsä tuottajaorganisaationa, koska yksi hyväksymisen edellytyksistä on kaupan pidetyn tuotannon tietyn kansallisella tasolla vahvistetun vähimmäisarvon saavuttaminen. Tämä vaarantaisi tuottajaorganisaatioiden pitkän aikavälin vakauden. Sen vuoksi, jos tuotannon arvo laskee vuonna 2023 vähintään 35 prosenttia kevään 2023 epäsuotuisien sääolojen vuoksi ja jos tämä tapahtuu tuottajaorganisaation vastuuseen ja valvontaan kuulumattomista syistä, vuonna 2023 kaupan pidetyn tuotannon arvoksi olisi vahvistettava 100 prosenttia edellisen kauden kaupan pidetyn tuotannon arvosta, joka määritetään viiden edeltävän 12 kuukauden viitekauden keskiarvona, lukuun ottamatta alhaisimpia ja korkeimpia arvoja, kyseisten tappioiden neutralisoimiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Hedelmä- ja vihannesalan kaupan pidetyn tuotannon arvon aleneminen epäsuotuisien sääolojen vuoksi vaikuttaa yleensä merkittävästi tuottajaorganisaatioiden seuraavana vuonna saaman unionin tuen määrään, koska unionin tuen määrä lasketaan kunkin tuottajaorganisaation kaupan pidetyn tuotannon arvon prosenttiosuutena. Jos kaupan pidetyn tuotannon arvo laskee vuonna 2023 huomattavasti, tuottajaorganisaatiot ovat vaarassa menettää hyväksyntänsä tuottajaorganisaationa, koska yksi hyväksymisen edellytyksistä on kaupan pidetyn tuotannon tietyn kansallisella tasolla vahvistetun vähimmäisarvon saavuttaminen. Tämä vaarantaisi tuottajaorganisaatioiden pitkän aikavälin vakauden. Sen vuoksi, jos tuotannon arvo laskee vuonna 2023 vähintään 35 prosenttia kevään 2023 epäsuotuisien sääolojen vuoksi ja jos tämä tapahtuu tuottajaorganisaation vastuuseen ja valvontaan kuulumattomista syistä, vuonna 2023 kaupan pidetyn tuotannon arvoksi olisi vahvistettava 100 prosenttia edellisen kauden kaupan pidetyn tuotannon arvosta, joka määritetään viiden edeltävän 12 kuukauden viitekauden keskiarvona, lukuun ottamatta alhaisimpia ja korkeimpia arvoja, kyseisten tappioiden neutralisoimiseksi.

| (5) | Koska toimet on tarpeen toteuttaa välittömästi, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(5)

Koska toimet on tarpeen toteuttaa välittömästi, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Väliaikainen poikkeus delegoidusta asetuksesta (EU) 2022/126

Poiketen siitä, mitä delegoidun asetuksen (EU) 2022/126 32 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetään, jos tuotteen arvo on laskenut vähintään 35 prosenttia sellaisten kevään 2023 epäsuotuisten sääolojen vuoksi, jotka eivät kuulu tuottajaorganisaation tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän vastuuseen ja valvontaan, kyseisen tuotteen kaupan pidetyn tuotannon arvon vuonna 2023 katsotaan olevan 100 prosenttia kaupan pidetyn tuotannon arvosta, joka määritetään viiden edeltävän 12 kuukauden viitekauden keskiarvona, lukuun ottamatta alhaisimpia ja korkeimpia arvoja.

Tuottajaorganisaation on todistettava asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, että ensimmäisen alakohdan edellytykset täyttyvät.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä elokuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 435, 6.12.2021, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2022/126, annettu 7 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 täydentämisestä lisävaatimuksilla eräille interventiotyypeille, jotka jäsenvaltiot täsmentävät mainitun asetuksen mukaisissa, vuosia 2023–2027 koskevissa YMP:n strategiasuunnitelmissaan, sekä säännöillä, jotka koskevat hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevassa toimenpidevaatimuksessa (GAEC-toimenpidevaatimus) 1 mainittua osuutta (EUVL L 20, 31.1.2022, s. 52).

2

---

| 25.9.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 235/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 235/6

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2023/1976,

annettu 10 päivänä elokuuta 2023,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä annetusta komission delegoidusta asetuksesta (EU) 2017/891 poikkeamisesta vuonna 2023 epäsuotuisien sääilmiöiden vuoksi siltä osin kuin on kyse kaupan pidetyn tuotannon arvosta, kansallisesta strategiasta ja hedelmä- ja vihannesalan monivuotisiin sitoumuksiin myönnettävän unionin taloudellisen tuen takaisinperinnästä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 37 ja 173 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Useiden jäsenvaltioiden alueilla keväällä 2023 tapahtuneiden vakavien epäsuotuisien sääilmiöiden vuoksi hedelmien ja vihannesten tuotanto on häiriintynyt dramaattisesti. Espanjassa Katalonian alueella suunniteltu tuotanto vähenee vähintään 50 prosenttia kuivuuden vuoksi, kun taas Italiassa Emilia-Romagnan alueen tuotanto on tuhoutunut tulvien takia. Kuivuus on myös vaikuttanut vakavasti tuotannon tasoon ja laatuun joillakin Ranskan ja Portugalin alueilla. |
| --- | --- |

(1)

Useiden jäsenvaltioiden alueilla keväällä 2023 tapahtuneiden vakavien epäsuotuisien sääilmiöiden vuoksi hedelmien ja vihannesten tuotanto on häiriintynyt dramaattisesti. Espanjassa Katalonian alueella suunniteltu tuotanto vähenee vähintään 50 prosenttia kuivuuden vuoksi, kun taas Italiassa Emilia-Romagnan alueen tuotanto on tuhoutunut tulvien takia. Kuivuus on myös vaikuttanut vakavasti tuotannon tasoon ja laatuun joillakin Ranskan ja Portugalin alueilla.

| (2) | Kevään 2023 vakavien epäsuotuisien sääilmiöiden vuoksi monilla hedelmä- ja vihannesalan hyväksytyillä tuottajaorganisaatioilla ja tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymillä on vaikeuksia toteuttaa hyväksytyt toimintaohjelmansa. Joitakin hyväksytyistä toimista ja toimenpiteistä ei toteuteta vuonna 2023, minkä vuoksi osa toimintarahastojen määrärahoista jää käyttämättä. Osa hyväksytyistä tuottajaorganisaatioista ja tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymistä muuttaa toimintaohjelmiaan, jotta ne voisivat toteuttaa toimia ja toimenpiteitä – esimerkiksi kriisinhallintatoimenpiteitä – puuttuakseen vakavien epäsuotuisien sääilmiöiden vaikutuksiin hedelmä- ja vihannesalalla. |
| --- | --- |

(2)

Kevään 2023 vakavien epäsuotuisien sääilmiöiden vuoksi monilla hedelmä- ja vihannesalan hyväksytyillä tuottajaorganisaatioilla ja tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymillä on vaikeuksia toteuttaa hyväksytyt toimintaohjelmansa. Joitakin hyväksytyistä toimista ja toimenpiteistä ei toteuteta vuonna 2023, minkä vuoksi osa toimintarahastojen määrärahoista jää käyttämättä. Osa hyväksytyistä tuottajaorganisaatioista ja tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymistä muuttaa toimintaohjelmiaan, jotta ne voisivat toteuttaa toimia ja toimenpiteitä – esimerkiksi kriisinhallintatoimenpiteitä – puuttuakseen vakavien epäsuotuisien sääilmiöiden vaikutuksiin hedelmä- ja vihannesalalla.

| (3) | Kun otetaan huomioon kevään 2023 vakavien epäsuotuisien sääilmiöiden ennennäkemätön luonne, on tarpeen lieventää näitä vaikeuksia poikkeamalla tietyistä hedelmä- ja vihannesalalla sovellettavista komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 (2) säännöksistä. |
| --- | --- |

(3)

Kun otetaan huomioon kevään 2023 vakavien epäsuotuisien sääilmiöiden ennennäkemätön luonne, on tarpeen lieventää näitä vaikeuksia poikkeamalla tietyistä hedelmä- ja vihannesalalla sovellettavista komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 (2) säännöksistä.

| (4) | Väliaikaisia poikkeuksia olisi sovellettava toimintaohjelmiin, jotka toimivat edelleen asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla sovellettavin edellytyksin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2117 (3) 5 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2022/2528 (4) 1 artiklan b alakohdassa säädettyjen siirtymäsäännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Väliaikaisia poikkeuksia olisi sovellettava toimintaohjelmiin, jotka toimivat edelleen asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla sovellettavin edellytyksin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2117 (3) 5 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2022/2528 (4) 1 artiklan b alakohdassa säädettyjen siirtymäsäännösten mukaisesti.

| (5) | Lisäksi tietyissä jäsenvaltioissa on ollut vakavien epäsuotuisien sääilmiöiden vuoksi poikkeuksellisia vaikeuksia hedelmä- ja vihannesalan hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden ja tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymien toimintaohjelmien suunnittelussa, hallinnoinnissa ja täytäntöönpanossa. Tämä voi viivästyttää näiden toimintaohjelmien täytäntöönpanoa, ja sen vuoksi tuottajaorganisaatiot ja tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymät eivät ehkä pysty noudattamaan kyseisille toimintaohjelmille delegoidussa asetuksessa (EU) 2017/891 vahvistettuja unionin vaatimuksia. Tuottajaorganisaatiot ovat myös alttiita epäsuotuisien sääilmiöiden aiheuttamille häiriöille, ja niillä on tuotannon vähenemisestä tai tuhoutumisesta johtuvia taloudellisia vaikeuksia ja kassavirtaongelmia. Tämä vaikuttaa suoraan niiden rahoitusvakauteen ja kykyyn panna toimintaohjelmia täytäntöön sekä vuonna 2023 että sitä seuraavina vuosina, koska vuonna 2023 kaupan pidetyn tuotannon arvo vaikuttaa unionin taloudellisen tuen laskentaan seuraavina vuosina. Tämä vaikuttaa myös tuottajaorganisaatioiden kykyyn ottaa käyttöön toimenpiteitä ja toimia, joilla pyritään lieventämään epäsuotuisien sääilmiöiden vaikutuksia. Lisäksi epäsuotuisien sääilmiöiden aiheuttama kaupan pidetyn tuotannon arvon aleneminen heikentää tuottajaorganisaatioiden toimintaohjelmien jatkuvuutta ja elinkelpoisuutta hedelmä- ja vihannesalalla. |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi tietyissä jäsenvaltioissa on ollut vakavien epäsuotuisien sääilmiöiden vuoksi poikkeuksellisia vaikeuksia hedelmä- ja vihannesalan hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden ja tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymien toimintaohjelmien suunnittelussa, hallinnoinnissa ja täytäntöönpanossa. Tämä voi viivästyttää näiden toimintaohjelmien täytäntöönpanoa, ja sen vuoksi tuottajaorganisaatiot ja tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymät eivät ehkä pysty noudattamaan kyseisille toimintaohjelmille delegoidussa asetuksessa (EU) 2017/891 vahvistettuja unionin vaatimuksia. Tuottajaorganisaatiot ovat myös alttiita epäsuotuisien sääilmiöiden aiheuttamille häiriöille, ja niillä on tuotannon vähenemisestä tai tuhoutumisesta johtuvia taloudellisia vaikeuksia ja kassavirtaongelmia. Tämä vaikuttaa suoraan niiden rahoitusvakauteen ja kykyyn panna toimintaohjelmia täytäntöön sekä vuonna 2023 että sitä seuraavina vuosina, koska vuonna 2023 kaupan pidetyn tuotannon arvo vaikuttaa unionin taloudellisen tuen laskentaan seuraavina vuosina. Tämä vaikuttaa myös tuottajaorganisaatioiden kykyyn ottaa käyttöön toimenpiteitä ja toimia, joilla pyritään lieventämään epäsuotuisien sääilmiöiden vaikutuksia. Lisäksi epäsuotuisien sääilmiöiden aiheuttama kaupan pidetyn tuotannon arvon aleneminen heikentää tuottajaorganisaatioiden toimintaohjelmien jatkuvuutta ja elinkelpoisuutta hedelmä- ja vihannesalalla.

| (6) | Jotta voidaan puuttua epäsuotuisien sääilmiöiden seurauksiin ja niiden vaikutuksiin myytyjen tuotteiden arvoon, tuottajaorganisaatiot olisi vapautettava vuonna 2023 delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 11 artiklan 2 kohdan säännöksistä, jotka koskevat velvoitetta, jonka mukaan tuottajaorganisaation tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän jäseniksi kuulumattomilta tuottajilta myytyjen tuotteiden taloudellisen arvon on oltava pienempi kuin tuottajaorganisaation tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän kaupan pidetyn tuotannon arvo. |
| --- | --- |

(6)

Jotta voidaan puuttua epäsuotuisien sääilmiöiden seurauksiin ja niiden vaikutuksiin myytyjen tuotteiden arvoon, tuottajaorganisaatiot olisi vapautettava vuonna 2023 delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 11 artiklan 2 kohdan säännöksistä, jotka koskevat velvoitetta, jonka mukaan tuottajaorganisaation tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän jäseniksi kuulumattomilta tuottajilta myytyjen tuotteiden taloudellisen arvon on oltava pienempi kuin tuottajaorganisaation tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän kaupan pidetyn tuotannon arvo.

| (7) | Hedelmä- ja vihannesalan kaupan pidetyn tuotannon arvon aleneminen epäsuotuisen sääilmiöiden vuoksi vaikuttaa merkittävästi tuottajaorganisaatioiden seuraavana vuonna saaman unionin tuen määrään, koska unionin tuen määrä lasketaan kunkin tuottajaorganisaation kaupan pidetyn tuotannon arvon prosenttiosuutena. Jos kaupan pidetyn tuotannon arvo alenee vuonna 2023 huomattavasti, tuottajaorganisaatiot ovat vaarassa menettää hyväksyntänsä tuottajaorganisaationa, koska yksi hyväksymisen edellytyksistä on kaupan pidetyn tuotannon tietyn kansallisella tasolla vahvistetun vähimmäisarvon saavuttaminen. Tämä vaarantaisi tuottajaorganisaatioiden pitkän aikavälin vakauden. Sen vuoksi, jos tuotannon arvo alenee vuonna 2023 vähintään 35 prosenttia kevään 2023 epäsuotuisiin sääilmiöihin liittyvistä ja tuottajaorganisaation vastuuseen ja valvontaan kuulumattomista syistä, vuonna 2023 kaupan pidetyn tuotannon arvoksi olisi kyseisten tappioiden tasaamiseksi vahvistettava 100 prosenttia kaupan pidetyn tuotannon arvosta viiden edeltävän 12 kuukauden viitekauden sellaisen keskiarvon perusteella, jossa ei ole laskettu mukaan alinta ja korkeinta arvoa. Komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 23 artiklan 4 kohdassa säädetty 65 prosentin kynnys edellisen kauden kaupan pidetyn tuotannon arvosta ei ole riittävä taloudellisen ja rahoituksellisen vakauden saavuttamiseksi epäsuotuisien sääilmiöiden aiheuttamissa olosuhteissa niiden tuottajaorganisaatioiden osalta, joita tällainen kaupan pidetyn tuotannon arvon menetys koskee. |
| --- | --- |

(7)

Hedelmä- ja vihannesalan kaupan pidetyn tuotannon arvon aleneminen epäsuotuisen sääilmiöiden vuoksi vaikuttaa merkittävästi tuottajaorganisaatioiden seuraavana vuonna saaman unionin tuen määrään, koska unionin tuen määrä lasketaan kunkin tuottajaorganisaation kaupan pidetyn tuotannon arvon prosenttiosuutena. Jos kaupan pidetyn tuotannon arvo alenee vuonna 2023 huomattavasti, tuottajaorganisaatiot ovat vaarassa menettää hyväksyntänsä tuottajaorganisaationa, koska yksi hyväksymisen edellytyksistä on kaupan pidetyn tuotannon tietyn kansallisella tasolla vahvistetun vähimmäisarvon saavuttaminen. Tämä vaarantaisi tuottajaorganisaatioiden pitkän aikavälin vakauden. Sen vuoksi, jos tuotannon arvo alenee vuonna 2023 vähintään 35 prosenttia kevään 2023 epäsuotuisiin sääilmiöihin liittyvistä ja tuottajaorganisaation vastuuseen ja valvontaan kuulumattomista syistä, vuonna 2023 kaupan pidetyn tuotannon arvoksi olisi kyseisten tappioiden tasaamiseksi vahvistettava 100 prosenttia kaupan pidetyn tuotannon arvosta viiden edeltävän 12 kuukauden viitekauden sellaisen keskiarvon perusteella, jossa ei ole laskettu mukaan alinta ja korkeinta arvoa. Komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 23 artiklan 4 kohdassa säädetty 65 prosentin kynnys edellisen kauden kaupan pidetyn tuotannon arvosta ei ole riittävä taloudellisen ja rahoituksellisen vakauden saavuttamiseksi epäsuotuisien sääilmiöiden aiheuttamissa olosuhteissa niiden tuottajaorganisaatioiden osalta, joita tällainen kaupan pidetyn tuotannon arvon menetys koskee.

| (8) | Jäsenvaltiot olisi myös vapautettava vuonna 2023 delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 27 artiklan 5 kohdan säännöksistä, jotka koskevat niiden velvollisuutta vahvistaa kansallisessa strategiassa toimintarahaston enimmäisprosenttimäärät, jotka voidaan käyttää yksittäisiin toimenpiteisiin tai toimityyppeihin. |
| --- | --- |

(8)

Jäsenvaltiot olisi myös vapautettava vuonna 2023 delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 27 artiklan 5 kohdan säännöksistä, jotka koskevat niiden velvollisuutta vahvistaa kansallisessa strategiassa toimintarahaston enimmäisprosenttimäärät, jotka voidaan käyttää yksittäisiin toimenpiteisiin tai toimityyppeihin.

| (9) | Tuottajaorganisaatiot tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymät voivat muuttaa toimintaohjelmiaan seuraavina vuosina tai jopa täytäntöönpanovuoden aikana, kuten delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 34 artiklan 1 kohdassa ja 34 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään edellyttäen, että jäsenvaltiot hyväksyvät muutokset. Epäsuotuisien sääilmiöiden seurauksiin puuttumiseksi niiden olisi myös voitava jättää väliaikaisesti soveltamatta kyseisiä säännöksiä vuonna 2023. |
| --- | --- |

(9)

Tuottajaorganisaatiot tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymät voivat muuttaa toimintaohjelmiaan seuraavina vuosina tai jopa täytäntöönpanovuoden aikana, kuten delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 34 artiklan 1 kohdassa ja 34 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään edellyttäen, että jäsenvaltiot hyväksyvät muutokset. Epäsuotuisien sääilmiöiden seurauksiin puuttumiseksi niiden olisi myös voitava jättää väliaikaisesti soveltamatta kyseisiä säännöksiä vuonna 2023.

| (10) | Hyväksyttyjen toimintaohjelmien suunnittelun, hallinnoinnin ja täytäntöönpanon mukauttamiseksi epäsuotuisien sääilmiöiden vuoksi jäsenvaltioiden olisi delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 34 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan a alakohdasta poiketen voitava antaa tuottajaorganisaatioille lupa keskeyttää toimintaohjelmansa kokonaan tai osittain vuonna 2023. |
| --- | --- |

(10)

Hyväksyttyjen toimintaohjelmien suunnittelun, hallinnoinnin ja täytäntöönpanon mukauttamiseksi epäsuotuisien sääilmiöiden vuoksi jäsenvaltioiden olisi delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 34 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan a alakohdasta poiketen voitava antaa tuottajaorganisaatioille lupa keskeyttää toimintaohjelmansa kokonaan tai osittain vuonna 2023.

| (11) | Delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 36 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan tuottajaorganisaatiolle tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymälle ei saa enää maksaa maksuja toimista, joita toteutetaan toimintaohjelman lopettamispäivämäärän jälkeen, jos tuottajaorganisaatio tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä lopettaa toimintaohjelmansa toteuttamisen ennen toimintaohjelman suunniteltua päättymistä. Jotta voitaisiin varmistaa tuottajaorganisaatioiden taloudellinen vakaus, tukea, joka on saatu ennen toimintaohjelman lopettamista toteutettuihin tukikelpoisiin toimiin, ei kuitenkaan tulisi periä takaisin, jos tuottajaorganisaatio tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä osoittaa jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, että kyseinen toimintaohjelma päättyi vuonna 2023 epäsuotuisiin sääilmiöihin liittyvistä ja tuottajaorganisaation vastuuseen ja valvontaan kuulumattomista syistä. |
| --- | --- |

(11)

Delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 36 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan tuottajaorganisaatiolle tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymälle ei saa enää maksaa maksuja toimista, joita toteutetaan toimintaohjelman lopettamispäivämäärän jälkeen, jos tuottajaorganisaatio tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä lopettaa toimintaohjelmansa toteuttamisen ennen toimintaohjelman suunniteltua päättymistä. Jotta voitaisiin varmistaa tuottajaorganisaatioiden taloudellinen vakaus, tukea, joka on saatu ennen toimintaohjelman lopettamista toteutettuihin tukikelpoisiin toimiin, ei kuitenkaan tulisi periä takaisin, jos tuottajaorganisaatio tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä osoittaa jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, että kyseinen toimintaohjelma päättyi vuonna 2023 epäsuotuisiin sääilmiöihin liittyvistä ja tuottajaorganisaation vastuuseen ja valvontaan kuulumattomista syistä.

| (12) | Jotta voidaan varmistaa tuottajaorganisaatioiden rahoitusvakaus, hedelmä- ja vihannesalan monivuotisiin sitoumuksiin, kuten ympäristötoimiin, maksettua unionin taloudellista tukea ei tulisi periä takaisin ja palauttaa maataloustukirahastolle delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 36 artiklan 3 kohdan mukaisesti, jos sitoumusten pitkän aikavälin tavoitteita ei voitu saavuttaa sen vuoksi, että sitoumukset keskeytyivät vuonna 2023 kevään 2023 epäsuotuisien sääilmiöiden seurauksiin liittyvistä syistä. |
| --- | --- |

(12)

Jotta voidaan varmistaa tuottajaorganisaatioiden rahoitusvakaus, hedelmä- ja vihannesalan monivuotisiin sitoumuksiin, kuten ympäristötoimiin, maksettua unionin taloudellista tukea ei tulisi periä takaisin ja palauttaa maataloustukirahastolle delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 36 artiklan 3 kohdan mukaisesti, jos sitoumusten pitkän aikavälin tavoitteita ei voitu saavuttaa sen vuoksi, että sitoumukset keskeytyivät vuonna 2023 kevään 2023 epäsuotuisien sääilmiöiden seurauksiin liittyvistä syistä.

| (13) | Koska toimet on tarpeen toteuttaa välittömästi, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(13)

Koska toimet on tarpeen toteuttaa välittömästi, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Väliaikaiset poikkeukset delegoidusta asetuksesta (EU) 2017/891

1.   Poiketen siitä, mitä delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 11 artiklan 2 kohdassa säädetään, rajoitusta, jonka mukaan tuottajaorganisaatio voi myydä sellaisten tuottajien tuotteita, jotka eivät ole tuottajaorganisaation tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymien jäseniä, sillä edellytyksellä, että kyseisen toiminnan taloudellinen arvo on alhaisempi kuin tuottajaorganisaation kaupan pidetyn tuotannon arvo, ei vuonna 2023 sovelleta tuottajaorganisaatioihin, joihin kevään 2023 epäsuotuisat sääilmiöt ovat vaikuttaneet.

2.   Poiketen siitä, mitä delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 23 artiklan 4 kohdassa säädetään, jos tuotteen arvo on alentunut vähintään 35 prosenttia kevään 2023 epäsuotuisien sääilmiöiden vuoksi tuottajaorganisaation vastuuseen ja valvontaan kuulumattomista syistä, kyseisen tuotteen vuonna 2023 kaupan pidetyn tuotannon arvon katsotaan olevan 100 prosenttia kaupan pidetyn tuotannon arvosta viiden edellisen 12 kuukauden viitekauden keskiarvon osalta, jossa ei ole laskettu mukaan alinta ja korkeinta arvoa.

3.   Poiketen siitä, mitä delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 27 artiklan 5 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden velvollisuutta vahvistaa kansallisessa strategiassa toimintarahaston enimmäisprosenttiosuudet, jotka voidaan käyttää mihin tahansa yksittäiseen toimenpiteeseen tai toimityyppiin, ei sovelleta vuonna 2023 tuottajaorganisaatioihin tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymiin, joihin kevään 2023 epäsuotuisat sääilmiöt ovat vaikuttaneet.

4.   Delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 34 artiklan 1 kohdassa ja 34 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä toimintaohjelmien muutoksia koskevia jäsenvaltioiden ja tuottajaorganisaatioiden velvollisuuksia ei sovelleta vuonna 2023 tuottajaorganisaatioihin tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymiin, joihin kevään 2023 epäsuotuisat sääilmiöt ovat vaikuttaneet.

5.   Poiketen siitä, mitä delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 34 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan a alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat vuoden 2023 osalta antaa tuottajaorganisaatioille, joihin kevään 2023 epäsuotuisat sääilmiöt ovat vaikuttaneet, luvan keskeyttää toimintaohjelmansa kokonaan tai osittain vuodeksi 2023.

6.   Poiketen siitä, mitä delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 36 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään, vuoden 2023 osalta ennen toimintaohjelman päättymistä toteutettuihin tukikelpoisiin toimiin saatua tukea ei peritä takaisin edellyttäen, että toimintaohjelman päättyminen johtui kevään 2023 epäsuotuisista sääolosuhteista ja asianomaisen tuottajaorganisaation valvontaan ja vastuuseen kuulumattomista syistä.

7.   Poiketen siitä, mitä delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 36 artiklan 3 kohdassa säädetään, monivuotisiin sitoumuksiin, kuten ympäristötoimiin, maksettua unionin taloudellista tukea ei peritä takaisin ja palauteta maataloustukirahastolle, jos sitoumusten pitkän aikavälin tavoitteet ja odotetut hyödyt eivät ole toteutuneet vuonna 2023 sen vuoksi, että sitoumukset keskeytyivät vuonna 2023 kevään 2023 epäsuotuisien sääilmiöiden vuoksi.

8.   Tuottajaorganisaation on todistettava asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, että edellisissä kohdissa säädetyt edellytykset täyttyvät.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä elokuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2017/891, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 täydentämisestä mainituilla aloilla sovellettavien seuraamusten osalta ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 muuttamisesta (EUVL L 138, 25.5.2017, s. 4).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2117, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU) N:o 1308/2013, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun asetuksen (EU) N:o 1151/2012, maustettujen viinituotteiden määritelmästä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta annetun asetuksen (EU) N:o 251/2014 sekä unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 228/2013 muuttamisesta (EUVL L 435, 6.12.2021, s. 262).

3

(4)  Komission delegoitu asetus (EU) 2022/2528, annettu 17 päivänä lokakuuta 2022, delegoidun asetuksen (EU) 2017/891 muuttamisesta ja tiettyjen maatalousalojen tukijärjestelmiin sovellettavien delegoitujen asetusten (EU) N:o 611/2014, (EU) 2015/1366 ja (EU) 2016/1149 kumoamisesta (EUVL L 328, 22.12.2022, s. 70).

4

---

PÄÄTÖKSET

| 25.9.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 235/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 235/10

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2023/1977,

annettu 18 päivänä syyskuuta 2023,

kansainvälisen oliivineuvoston jäsenneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Bosnia ja Hertsegovinan hallituksen liittymistä oliiviöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskevaan vuoden 2015 kansainväliseen sopimukseen koskeviin ehtoihin

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Oliiviöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskeva vuoden 2015 kansainvälinen sopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin unionin puolesta neuvoston päätöksen (EU) 2016/1892 (1) mukaisesti 18 päivänä marraskuuta 2016 sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin. Sopimus tuli sen 31 artiklan 2 kohdan mukaisesti väliaikaisesti voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017. |
| --- | --- |

(1)

Oliiviöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskeva vuoden 2015 kansainvälinen sopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin unionin puolesta neuvoston päätöksen (EU) 2016/1892 (1) mukaisesti 18 päivänä marraskuuta 2016 sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin. Sopimus tuli sen 31 artiklan 2 kohdan mukaisesti väliaikaisesti voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.

| (2) | Sopimus hyväksyttiin unionin puolesta 17 päivänä toukokuuta 2019 neuvoston päätöksellä (EU) 2019/848 (2). |
| --- | --- |

(2)

Sopimus hyväksyttiin unionin puolesta 17 päivänä toukokuuta 2019 neuvoston päätöksellä (EU) 2019/848 (2).

| (3) | Sopimuksen 29 artiklan mukaan kansainvälisen oliivineuvoston jäsenneuvosto, jäljempänä ’jäsenneuvosto’, vahvistaa ehdot jonkin hallituksen liittymiselle sopimukseen. |
| --- | --- |

(3)

Sopimuksen 29 artiklan mukaan kansainvälisen oliivineuvoston jäsenneuvosto, jäljempänä ’jäsenneuvosto’, vahvistaa ehdot jonkin hallituksen liittymiselle sopimukseen.

| (4) | Bosnia ja Hertsegovinan hallitus on virallisesti hakenut sopimukseen liittymistä. Tämän vuoksi jäsenneuvostoa olisi kehotettava vahvistamaan jossakin sen tulevassa kokouksessa tai jäsenneuvoston kirjeenvaihdolla tapahtuvassa päätöksentekomenettelyssä Bosnia ja Hertsegovinan liittymisehdot sen kansainvälisen oliivineuvoston osallistumiskiintiöiden sekä sen liittymiskirjan tallettamisen määräajan osalta. |
| --- | --- |

(4)

Bosnia ja Hertsegovinan hallitus on virallisesti hakenut sopimukseen liittymistä. Tämän vuoksi jäsenneuvostoa olisi kehotettava vahvistamaan jossakin sen tulevassa kokouksessa tai jäsenneuvoston kirjeenvaihdolla tapahtuvassa päätöksentekomenettelyssä Bosnia ja Hertsegovinan liittymisehdot sen kansainvälisen oliivineuvoston osallistumiskiintiöiden sekä sen liittymiskirjan tallettamisen määräajan osalta.

| (5) | Ottaen huomioon, että oliivialan tuotteiden kulutus on kasvussa Bosnia ja Hertsegovinassa ja maa aikoo kehittää myös tuotantoaan, Bosnia ja Hertsegovinan liittyminen sopimukseen tietyin ehdoin voisi vahvistaa kansainvälistä oliivineuvostoa erityisesti siltä osin kuin on kyse yhdenmukaisuuden saavuttamisesta oliivituotteiden ominaisuuksiin liittyvässä kansallisessa ja kansainvälisessä lainsäädännössä kaupan esteiden ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Ottaen huomioon, että oliivialan tuotteiden kulutus on kasvussa Bosnia ja Hertsegovinassa ja maa aikoo kehittää myös tuotantoaan, Bosnia ja Hertsegovinan liittyminen sopimukseen tietyin ehdoin voisi vahvistaa kansainvälistä oliivineuvostoa erityisesti siltä osin kuin on kyse yhdenmukaisuuden saavuttamisesta oliivituotteiden ominaisuuksiin liittyvässä kansallisessa ja kansainvälisessä lainsäädännössä kaupan esteiden ehkäisemiseksi.

| (6) | On aiheellista vahvistaa kanta, joka otetaan unionin puolesta jäsenneuvostossa, koska hyväksyttävillä päätöksillä on oikeusvaikutuksia unioniin siksi, että ne vaikuttavat päätöksenteon tasapainoon jäsenneuvostossa sellaisten päätösten osalta, jotka tehdään sopimuksen 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti ilman yksimielisyyttä, |
| --- | --- |

(6)

On aiheellista vahvistaa kanta, joka otetaan unionin puolesta jäsenneuvostossa, koska hyväksyttävillä päätöksillä on oikeusvaikutuksia unioniin siksi, että ne vaikuttavat päätöksenteon tasapainoon jäsenneuvostossa sellaisten päätösten osalta, jotka tehdään sopimuksen 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti ilman yksimielisyyttä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kansainvälisen oliivineuvoston jäsenneuvostossa jossakin sen tulevassa kokouksessa tai jäsenneuvoston kirjeenvaihdolla tapahtuvassa päätöksentekomenettelyssä unionin puolesta otettava kanta Bosnia ja Hertsegovinan hallituksen sopimukseen liittymistä koskeviin ehtoihin esitetään liitteessä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2023.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  Neuvoston päätös (EU) 2016/1892, annettu 10 päivänä lokakuuta 2016, oliiviöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskevan vuoden 2015 kansainvälisen sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 293, 28.10.2016, s. 2).

1

(2)  Neuvoston päätös (EU) 2019/848, annettu 17 päivänä toukokuuta 2019, oliiviöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskevan vuoden 2015 kansainvälisen sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (EUVL L 139, 27.5.2019, s. 1).

2

---

LIITE

Unioni tukee jossakin tulevassa jäsenneuvoston kokouksessa tai jäsenneuvoston kirjeenvaihdolla tapahtuvassa päätöksentekomenettelyssä Bosnia ja Hertsegovinan hallituksen liittymistä sopimukseen edellyttäen, että Bosnia ja Hertsegovinan osallistumiskiintiöt lasketaan sopimuksen 11 artiklassa esitetyn kaavan mukaisesti ja että liittymiskirjan tallettamisen määräaika on enintään 18 kuukautta jäsenneuvoston päätöksestä lukien. Jos liittymiskirjan tallettaminen viivästyy, unioni voi jäsenneuvoston myöhemmin hyväksymissä päätöksissä tukea liittymiskirjan tallettamiselle asetetun määräajan jatkamista.

---

| 25.9.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 235/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 235/13

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2023/1978,

annettu 21 päivänä syyskuuta 2023,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan sovellettavuudesta sellaisten sopimusten tekemiseen, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin liittyvää toimintaa Saksassa, lukuun ottamatta uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaa sähköä, joka on tuotettu ennen 1 päivää elokuuta 2014 toimintansa aloittaneissa laitoksissa, jotka saavat edelleen julkista rahoitusta, ja sellaisista 1 päivän tammikuuta 2012 jälkeen käyttöön otetuista merituulipuistoista saatavan sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin liittyvää toimintaa, joihin sovelletaan Saksassa vuonna 2012 annettua uusiutuvia energialähteitä koskevaa lakia (Erneuerbare-Energien-Gesetz)

(tiedoksiannettu numerolla C(2023) 6271)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta 26 päivänä helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU (1) ja erityisesti sen 35 artiklan 3 kohdan,

on kuullut julkisia hankintoja käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   TOSISEIKAT JA MENETTELYN VAIHEET

TOSISEIKAT JA MENETTELYN VAIHEET

| (1) | Saksan energia- ja vesiteollisuuden yhdistys (Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V., jäljempänä ’BDEW’ tai ’pyynnön esittäjä’) toimitti komissiolle 13 päivänä huhtikuuta 2023 direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan 1 kohdan nojalla pyynnön, jäljempänä ’pyyntö’. Pyyntö täytti komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1804 (2) 1 artiklan 1 kohdan ja liitteen I muodolliset vaatimukset. |
| --- | --- |

(1)

Saksan energia- ja vesiteollisuuden yhdistys (Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V., jäljempänä ’BDEW’ tai ’pyynnön esittäjä’) toimitti komissiolle 13 päivänä huhtikuuta 2023 direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan 1 kohdan nojalla pyynnön, jäljempänä ’pyyntö’. Pyyntö täytti komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1804 (2) 1 artiklan 1 kohdan ja liitteen I muodolliset vaatimukset.

2

| (2) | BDEW on yhdistys, joka edustaa Saksan energia- ja vesialan yrityksiä, joita pidetään direktiivin 2014/25/EU 4 artiklassa tarkoitettuina hankintayksikköinä. Pyyntö koskee toimintoja, jotka liittyvät uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin Saksassa, lukuun ottamatta uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaa sähköä, joka on tuotettu laitoksissa, jotka aloittivat toimintansa ennen 1 päivää elokuuta 2014 ja saavat edelleen julkista rahoitusta. |
| --- | --- |

(2)

BDEW on yhdistys, joka edustaa Saksan energia- ja vesialan yrityksiä, joita pidetään direktiivin 2014/25/EU 4 artiklassa tarkoitettuina hankintayksikköinä. Pyyntö koskee toimintoja, jotka liittyvät uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin Saksassa, lukuun ottamatta uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaa sähköä, joka on tuotettu laitoksissa, jotka aloittivat toimintansa ennen 1 päivää elokuuta 2014 ja saavat edelleen julkista rahoitusta.

| (3) | Pyyntöön oli liitetty Saksan liittovaltion kartelliviraston (Bundeskartellamt, jäljempänä ’BKartA’) 25 päivänä toukokuuta 2022 päivätty yksityiskohtainen ja perusteltu lausunto. Lausunnossa BKartA analysoi perusteellisesti edellytykset soveltaa kyseiseen toimintaan direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohtaa samaisen artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Pyyntöön oli liitetty Saksan liittovaltion kartelliviraston (Bundeskartellamt, jäljempänä ’BKartA’) 25 päivänä toukokuuta 2022 päivätty yksityiskohtainen ja perusteltu lausunto. Lausunnossa BKartA analysoi perusteellisesti edellytykset soveltaa kyseiseen toimintaan direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohtaa samaisen artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti.

| (4) | Koska markkinoille pääsy voidaan katsoa vapaaksi direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan perusteella, komission on annettava mainitun direktiivin liitteessä IV olevan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti pyyntöä koskeva täytäntöönpanopäätös 90 työpäivän kuluessa. |
| --- | --- |

(4)

Koska markkinoille pääsy voidaan katsoa vapaaksi direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan perusteella, komission on annettava mainitun direktiivin liitteessä IV olevan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti pyyntöä koskeva täytäntöönpanopäätös 90 työpäivän kuluessa.

| (5) | BDEW esitti 16 päivänä toukokuuta 2023 lisäperusteluja, joissa selitettiin, miksi se katsoi, että osa BKartA:n analyysistä, joka koski sitä, kohdistuuko uusiutuvan sähkön tuotannon tiettyihin osiin Saksassa kilpailua, ei ollut täysin perusteltu. |
| --- | --- |

(5)

BDEW esitti 16 päivänä toukokuuta 2023 lisäperusteluja, joissa selitettiin, miksi se katsoi, että osa BKartA:n analyysistä, joka koski sitä, kohdistuuko uusiutuvan sähkön tuotannon tiettyihin osiin Saksassa kilpailua, ei ollut täysin perusteltu.

| (6) | Ørsted A/S toimitti 15 päivänä kesäkuuta 2023 komissiolle direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan 1 kohdan nojalla pyynnön. Pyyntö koskee sähkön tuotantoa ja tukkumyyntiä Saksassa 1 päivän tammikuuta 2012 jälkeen käyttöön otetuista merituulipuistoista, joihin sovelletaan uusiutuvia energialähteitä koskevaa lakia (Erneuerbare-Energien-Gesetz, jäljempänä ’EEG-laki’) vuodelta 2012. Direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan 5 kohdan mukaisesti tätä pyyntöä ei käsitellä uutena menettelynä, vaan se käsitellään yhdessä ensimmäisen pyynnön kanssa. Komissio ja BDEW sopivat siitä, että tämän toisen pyynnön johdosta komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksen viimeistään 25 päivänä syyskuuta 2023. |
| --- | --- |

(6)

Ørsted A/S toimitti 15 päivänä kesäkuuta 2023 komissiolle direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan 1 kohdan nojalla pyynnön. Pyyntö koskee sähkön tuotantoa ja tukkumyyntiä Saksassa 1 päivän tammikuuta 2012 jälkeen käyttöön otetuista merituulipuistoista, joihin sovelletaan uusiutuvia energialähteitä koskevaa lakia (Erneuerbare-Energien-Gesetz, jäljempänä ’EEG-laki’) vuodelta 2012. Direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan 5 kohdan mukaisesti tätä pyyntöä ei käsitellä uutena menettelynä, vaan se käsitellään yhdessä ensimmäisen pyynnön kanssa. Komissio ja BDEW sopivat siitä, että tämän toisen pyynnön johdosta komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksen viimeistään 25 päivänä syyskuuta 2023.

2.   OIKEUDELLINEN KEHYS

OIKEUDELLINEN KEHYS

| (7) | Direktiiviä 2014/25/EU sovelletaan sen 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin liittyvän toiminnan harjoittamiseksi tehtäviin hankintasopimuksiin, ellei toimintaa ole vapautettu direktiivin soveltamisesta sen 34 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(7)

Direktiiviä 2014/25/EU sovelletaan sen 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin liittyvän toiminnan harjoittamiseksi tehtäviin hankintasopimuksiin, ellei toimintaa ole vapautettu direktiivin soveltamisesta sen 34 artiklan nojalla.

| (8) | Direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdassa säädetään, ettei direktiiviä jäsenvaltion tai hankintayksikön pyynnöstä sovelleta hankintasopimuksiin, jotka tehdään jonkin direktiivissä tarkoitetun toiminnan suorittamiseksi, jos toimintaan siinä jäsenvaltiossa, jossa se toteutetaan, kohdistuu suoraa kilpailua markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdassa säädetään, ettei direktiiviä jäsenvaltion tai hankintayksikön pyynnöstä sovelleta hankintasopimuksiin, jotka tehdään jonkin direktiivissä tarkoitetun toiminnan suorittamiseksi, jos toimintaan siinä jäsenvaltiossa, jossa se toteutetaan, kohdistuu suoraa kilpailua markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu.

| (9) | Sitä, kohdistuuko johonkin toimintaan suoraa kilpailua, arvioidaan puolueettomin perustein ottaen huomioon kyseisen alan erityispiirteet. Arviointia rajoittavat kuitenkin sovellettavat lyhyet määräajat ja tarve nojautua komission käytettävissä oleviin tietoihin. Tiedot ovat peräisin jo käytettävissä olevista lähteistä tai direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan mukaisen pyynnön yhteydessä saaduista tiedoista, eikä niitä voida täydentää enemmän aikaa vievillä menetelmillä, ei varsinkaan asianomaisten talouden toimijoiden julkisilla kuulemisilla. |
| --- | --- |

(9)

Sitä, kohdistuuko johonkin toimintaan suoraa kilpailua, arvioidaan puolueettomin perustein ottaen huomioon kyseisen alan erityispiirteet. Arviointia rajoittavat kuitenkin sovellettavat lyhyet määräajat ja tarve nojautua komission käytettävissä oleviin tietoihin. Tiedot ovat peräisin jo käytettävissä olevista lähteistä tai direktiivin 2014/25/EU 35 artiklan mukaisen pyynnön yhteydessä saaduista tiedoista, eikä niitä voida täydentää enemmän aikaa vievillä menetelmillä, ei varsinkaan asianomaisten talouden toimijoiden julkisilla kuulemisilla.

| (10) | Sitä, onko jokin toiminta suoraan kilpailtua tietyillä markkinoilla, olisi arvioitava useiden perusteiden pohjalta, joista yksikään ei ole sinänsä ratkaiseva. |
| --- | --- |

(10)

Sitä, onko jokin toiminta suoraan kilpailtua tietyillä markkinoilla, olisi arvioitava useiden perusteiden pohjalta, joista yksikään ei ole sinänsä ratkaiseva.

| (11) | Jotta voidaan arvioida, kohdistuuko asianomaisiin toimintoihin suoraa kilpailua tässä päätöksessä tarkoitetuilla markkinoilla, on otettava huomioon tärkeimpien toimijoiden markkinaosuus sekä erilaisilla järjestelyillä uusiutuvan sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin Saksassa saatavan tuen olemassaolo ja laajuus. |
| --- | --- |

(11)

Jotta voidaan arvioida, kohdistuuko asianomaisiin toimintoihin suoraa kilpailua tässä päätöksessä tarkoitetuilla markkinoilla, on otettava huomioon tärkeimpien toimijoiden markkinaosuus sekä erilaisilla järjestelyillä uusiutuvan sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin Saksassa saatavan tuen olemassaolo ja laajuus.

3.   ARVIOINTI

ARVIOINTI

| (12) | Tämän päätöksen tavoitteena on selvittää, kohdistuuko pyynnön kohteena oleviin toimintoihin kilpailua sellaisilla markkinoilla, joille pääsyä ei direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa tarkoitetulla tavalla ole rajoitettu, siinä määrin, että voidaan varmistaa, että hankinnat asianomaisen toiminnan harjoittamiseksi toteutetaan – myös ilman direktiivissä 2014/25/EU säädettyjä tiukkoja yksityiskohtaisia hankintasääntöjä – avoimella ja syrjimättömällä tavalla sellaisin perustein, joilla ostajat voivat löytää kokonaisuudessaan taloudellisesti edullisimman ratkaisun. |
| --- | --- |

(12)

Tämän päätöksen tavoitteena on selvittää, kohdistuuko pyynnön kohteena oleviin toimintoihin kilpailua sellaisilla markkinoilla, joille pääsyä ei direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa tarkoitetulla tavalla ole rajoitettu, siinä määrin, että voidaan varmistaa, että hankinnat asianomaisen toiminnan harjoittamiseksi toteutetaan – myös ilman direktiivissä 2014/25/EU säädettyjä tiukkoja yksityiskohtaisia hankintasääntöjä – avoimella ja syrjimättömällä tavalla sellaisin perustein, joilla ostajat voivat löytää kokonaisuudessaan taloudellisesti edullisimman ratkaisun.

| (13) | Tämä päätös perustuu oikeudelliseen ja tosiasialliseen tilanteeseen huhti- ja kesäkuussa 2023 samoin kuin BDEW:n, Ørstedin ja Saksan viranomaisten toimittamiin sekä julkisesti saatavilla oleviin tietoihin. Päätöstä voidaan tarkistaa, jos oikeudellinen tai tosiasiallinen tilanne muuttuu merkittävästi siten, etteivät direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdan soveltamisen edellytykset enää täyty. |
| --- | --- |

(13)

Tämä päätös perustuu oikeudelliseen ja tosiasialliseen tilanteeseen huhti- ja kesäkuussa 2023 samoin kuin BDEW:n, Ørstedin ja Saksan viranomaisten toimittamiin sekä julkisesti saatavilla oleviin tietoihin. Päätöstä voidaan tarkistaa, jos oikeudellinen tai tosiasiallinen tilanne muuttuu merkittävästi siten, etteivät direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdan soveltamisen edellytykset enää täyty.

3.1   Rajoittamaton pääsy markkinoille

Rajoittamaton pääsy markkinoille

| (14) | Markkinoille pääsyä pidetään rajoittamattomana, jos asianomainen jäsenvaltio on pannut täytäntöön ja soveltanut direktiivin 2014/25/EU liitteessä III lueteltuja asiaankuuluvia unionin säädöksiä, mukaan lukien sähkön tuotannon ja tukkukaupan osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä (EU) 2019/944 (3). |
| --- | --- |

(14)

Markkinoille pääsyä pidetään rajoittamattomana, jos asianomainen jäsenvaltio on pannut täytäntöön ja soveltanut direktiivin 2014/25/EU liitteessä III lueteltuja asiaankuuluvia unionin säädöksiä, mukaan lukien sähkön tuotannon ja tukkukaupan osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä (EU) 2019/944 (3).

3

| (15) | Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella Saksa on pannut direktiivin (EU) 2019/944 täytäntöön ja soveltaa sitä. Merkityksellisille markkinoille pääsyä ei pidetä rajoitettuna direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella Saksa on pannut direktiivin (EU) 2019/944 täytäntöön ja soveltaa sitä. Merkityksellisille markkinoille pääsyä ei pidetä rajoitettuna direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

3.2   Kilpailuvaikutusten arviointi

Kilpailuvaikutusten arviointi

3.2.1   Merkityksellisten tuotemarkkinoiden määrittely

Merkityksellisten tuotemarkkinoiden määrittely

| (16) | BDEW:n mukaan merkitykselliset tuotemarkkinat muodostuvat perinteisistä ja uusiutuvista energialähteistä peräisin olevasta sähkön tuotannosta ja tukkumyynnistä, lukuun ottamatta uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaa sähköä, joka on tuotettu laitoksissa, jotka aloittivat toimintansa ennen 1 päivää elokuuta 2014 ja saavat edelleen julkista rahoitusta. Ørstedin mukaan merkityksellisiin markkinoihin kuuluvat sähkön tuotanto ja tukkumyynti, joihin on sovellettu suoramyyntioptiota vuodesta 2012 alkaen tai suoramyyntivelvoitetta vuodesta 2014 alkaen. |
| --- | --- |

(16)

BDEW:n mukaan merkitykselliset tuotemarkkinat muodostuvat perinteisistä ja uusiutuvista energialähteistä peräisin olevasta sähkön tuotannosta ja tukkumyynnistä, lukuun ottamatta uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaa sähköä, joka on tuotettu laitoksissa, jotka aloittivat toimintansa ennen 1 päivää elokuuta 2014 ja saavat edelleen julkista rahoitusta. Ørstedin mukaan merkityksellisiin markkinoihin kuuluvat sähkön tuotanto ja tukkumyynti, joihin on sovellettu suoramyyntioptiota vuodesta 2012 alkaen tai suoramyyntivelvoitetta vuodesta 2014 alkaen.

| (17) | BDEW huomauttaa (4), että pakollinen suoramyynti on kaikkien 1 päivän elokuuta 2014 jälkeen käyttöön otettujen laitosten osalta kaupan pitämisen vakiomuoto. Pakolliseen suoramyyntiin osallistuvat laitokset voivat valita joko markkinapreemion sisältävän suoramyynnin tai ilman tukea tapahtuvan suoramyynnin (ns. muu suoramyynti). Poikkeus suoramyyntivelvoitteesta koskee vain pieniä laitoksia. Niiden laitosten osalta, jotka on otettu käyttöön ennen 1 päivää tammikuuta 2016, kyseessä ovat enintään 500 kW:n laitokset, kun taas 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen käyttöön otettujen laitosten osalta kyseeseen tulevat enintään 100 kW:n laitokset. Tällaiset pienet laitokset voivat päättää, valitsevatko ne kiinteän syöttötariffin vai suoramyynnin. |
| --- | --- |

(17)

BDEW huomauttaa (4), että pakollinen suoramyynti on kaikkien 1 päivän elokuuta 2014 jälkeen käyttöön otettujen laitosten osalta kaupan pitämisen vakiomuoto. Pakolliseen suoramyyntiin osallistuvat laitokset voivat valita joko markkinapreemion sisältävän suoramyynnin tai ilman tukea tapahtuvan suoramyynnin (ns. muu suoramyynti). Poikkeus suoramyyntivelvoitteesta koskee vain pieniä laitoksia. Niiden laitosten osalta, jotka on otettu käyttöön ennen 1 päivää tammikuuta 2016, kyseessä ovat enintään 500 kW:n laitokset, kun taas 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen käyttöön otettujen laitosten osalta kyseeseen tulevat enintään 100 kW:n laitokset. Tällaiset pienet laitokset voivat päättää, valitsevatko ne kiinteän syöttötariffin vai suoramyynnin.

4

| (18) | BDEW toteaa edelleen julkista rahoitusta saavien laitosten osalta, että ”tukea aiemmin saaneet” laitokset ovat laitoksia, jotka on suljettu tuen ulkopuolelle tai jätetään tuen ulkopuolelle 20 tukivuoden jälkeen 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen. Tukea aiemmin saaneiden laitosten, joiden asennettu sähköntuotantokapasiteetti on yli 100 kW, on myytävä sähkö suoraan ilman tukea (muu suoramyynti). Laitokset, joiden asennettu sähköntuotantokapasiteetti on enintään 100 kW, voivat valita muun suoramyynnin (ilman tukea) tai myynnin verkonhaltijalle syöttötariffimaksua vastaan. Syöttötariffi on nyt kuitenkin vain ”vuotuinen markkina-arvo”, josta on vähennetty siirtoverkonhaltijan keskimääräiset markkinointikustannukset verkonhaltijalle myydyn sähkön osalta (5). Sen vuoksi Saksan lainsäätäjä ja komissio pitävät tätä korvausta yksinomaan markkinapohjaisena tukena (”väliaikainen erä”) eikä näin ollen valtiontukena (”ei tukea”) (6). Pieniä laitoksia lukuun ottamatta tukea aiemmin saaneet laitokset kuuluvat muun pakollisen suoramyynnin piiriin. |
| --- | --- |

(18)

BDEW toteaa edelleen julkista rahoitusta saavien laitosten osalta, että ”tukea aiemmin saaneet” laitokset ovat laitoksia, jotka on suljettu tuen ulkopuolelle tai jätetään tuen ulkopuolelle 20 tukivuoden jälkeen 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen. Tukea aiemmin saaneiden laitosten, joiden asennettu sähköntuotantokapasiteetti on yli 100 kW, on myytävä sähkö suoraan ilman tukea (muu suoramyynti). Laitokset, joiden asennettu sähköntuotantokapasiteetti on enintään 100 kW, voivat valita muun suoramyynnin (ilman tukea) tai myynnin verkonhaltijalle syöttötariffimaksua vastaan. Syöttötariffi on nyt kuitenkin vain ”vuotuinen markkina-arvo”, josta on vähennetty siirtoverkonhaltijan keskimääräiset markkinointikustannukset verkonhaltijalle myydyn sähkön osalta (5). Sen vuoksi Saksan lainsäätäjä ja komissio pitävät tätä korvausta yksinomaan markkinapohjaisena tukena (”väliaikainen erä”) eikä näin ollen valtiontukena (”ei tukea”) (6). Pieniä laitoksia lukuun ottamatta tukea aiemmin saaneet laitokset kuuluvat muun pakollisen suoramyynnin piiriin.

5

6

| (19) | Aiemmassa päätöksessä, joka koski sähköntuotantoa Saksassa (7), komissio erotti toisistaan perinteisen sähköntuotannon markkinat ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön markkinat. Komissio katsoi, että EEG-lailla säännelty sähkön tuotanto ja markkinointi ei kuulu perinteisistä energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto- ja ensimyyntimarkkinoihin, koska uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä ei yleensä myydä suoraan tukkumarkkinoilla, vaan siirtoverkonhaltijat ostavat sitä ensin lakisääteistä korvausta vastaan. |
| --- | --- |

(19)

Aiemmassa päätöksessä, joka koski sähköntuotantoa Saksassa (7), komissio erotti toisistaan perinteisen sähköntuotannon markkinat ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön markkinat. Komissio katsoi, että EEG-lailla säännelty sähkön tuotanto ja markkinointi ei kuulu perinteisistä energialähteistä tuotetun sähkön tuotanto- ja ensimyyntimarkkinoihin, koska uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä ei yleensä myydä suoraan tukkumarkkinoilla, vaan siirtoverkonhaltijat ostavat sitä ensin lakisääteistä korvausta vastaan.

7

| (20) | Myöhemmissä päätöksissään komissio totesi, että perinteinen sähköntuotanto ja uusiutuviin energialähteisiin perustuva sähköntuotanto (ainakin osa siitä) olivat osa samoja markkinoita. Alankomaita koskevassa päätöksessään (8) komissio totesi, että uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö myytiin suoraan markkinoilla ja että alankomaalainen SDE+-järjestelmä kannusti kilpailukykyisiin tarjouksiin, kun taas kilpailijat yrittäisivät minimoida kustannuksensa (jolloin ne saisivat syöttöpreemion). Italiaa koskevassa päätöksessään (9) komissio huomautti, että tuoreimpiin uusiutuviin energialähteisiin perustuviin sähköjärjestelmiin sovellettiin tarjouskilpailumenettelyä, johon osallistui suuri määrä hakijoita. Liettuaa koskevassa päätöksessään (10) komissio totesi, että kolmannessa tukijärjestelmässä tuotettu sähkö sai tarjouskilpailumenettelyllä vahvistettavaa preemioperusteista tukea, ja totesi, että se kuului samoille markkinoille kuin perinteinen sähköntuotanto. Komissio totesi vuonna 2022 Tanskan (11) osalta, että julkiseen rahoitukseen kohdistui kilpailua tarjousprosessissa, joka sääntelee uusiutuvan energian tuottajien toimintaa näiden julkisiin hankintoihin soveltamien menettelytapojen osalta. Näin ollen se päätteli, että pyynnön kohteena olevat uusiutuviin energialähteisiin perustuvat sähköntuotantolaitokset kuuluivat samoille markkinoille kuin perinteinen sähköntuotanto. |
| --- | --- |

(20)

Myöhemmissä päätöksissään komissio totesi, että perinteinen sähköntuotanto ja uusiutuviin energialähteisiin perustuva sähköntuotanto (ainakin osa siitä) olivat osa samoja markkinoita. Alankomaita koskevassa päätöksessään (8) komissio totesi, että uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö myytiin suoraan markkinoilla ja että alankomaalainen SDE+-järjestelmä kannusti kilpailukykyisiin tarjouksiin, kun taas kilpailijat yrittäisivät minimoida kustannuksensa (jolloin ne saisivat syöttöpreemion). Italiaa koskevassa päätöksessään (9) komissio huomautti, että tuoreimpiin uusiutuviin energialähteisiin perustuviin sähköjärjestelmiin sovellettiin tarjouskilpailumenettelyä, johon osallistui suuri määrä hakijoita. Liettuaa koskevassa päätöksessään (10) komissio totesi, että kolmannessa tukijärjestelmässä tuotettu sähkö sai tarjouskilpailumenettelyllä vahvistettavaa preemioperusteista tukea, ja totesi, että se kuului samoille markkinoille kuin perinteinen sähköntuotanto. Komissio totesi vuonna 2022 Tanskan (11) osalta, että julkiseen rahoitukseen kohdistui kilpailua tarjousprosessissa, joka sääntelee uusiutuvan energian tuottajien toimintaa näiden julkisiin hankintoihin soveltamien menettelytapojen osalta. Näin ollen se päätteli, että pyynnön kohteena olevat uusiutuviin energialähteisiin perustuvat sähköntuotantolaitokset kuuluivat samoille markkinoille kuin perinteinen sähköntuotanto.

8

9

10

11

| (21) | BKartA toteaa lausunnossaan (12), että vuoden 2012 alun ja vuoden 2020 lopun välisenä aikana on asennettu noin 65 gigawattia EEG-lain nojalla tukea saavaa tuotantokapasiteettia, mikä vastaa puolta EEG-lain nojalla tukea saavasta kapasiteetista ja neljännestä Saksan kokonaistuotantokapasiteetista. Vuonna 2020 EEG-lain nojalla tukea saavan sähkön osuus Saksan koko sähköntuotannosta oli noin 20 prosenttia. EEG-lain mukaiset korvaukset ovat nousseet vain kohtuullisesti, sillä yhä useammat tuotantolaitokset päättivät myydä tuotantonsa markkinoilla (”suoramyynti”) sen sijaan, että ne saisivat kiinteän preemion. Tuotemarkkinoiden määrittelyn osalta BKartA on toistuvasti katsonut kilpailunrajoituksia koskevassa päätöskäytännössään, että EEG-sähkö muodostaa erilliset markkinat (13). |
| --- | --- |

(21)

BKartA toteaa lausunnossaan (12), että vuoden 2012 alun ja vuoden 2020 lopun välisenä aikana on asennettu noin 65 gigawattia EEG-lain nojalla tukea saavaa tuotantokapasiteettia, mikä vastaa puolta EEG-lain nojalla tukea saavasta kapasiteetista ja neljännestä Saksan kokonaistuotantokapasiteetista. Vuonna 2020 EEG-lain nojalla tukea saavan sähkön osuus Saksan koko sähköntuotannosta oli noin 20 prosenttia. EEG-lain mukaiset korvaukset ovat nousseet vain kohtuullisesti, sillä yhä useammat tuotantolaitokset päättivät myydä tuotantonsa markkinoilla (”suoramyynti”) sen sijaan, että ne saisivat kiinteän preemion. Tuotemarkkinoiden määrittelyn osalta BKartA on toistuvasti katsonut kilpailunrajoituksia koskevassa päätöskäytännössään, että EEG-sähkö muodostaa erilliset markkinat (13).

12

13

| (22) | Komissio toteaa, että uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa sähköntuotantoa tuetaan Saksassa useilla erilaisilla järjestelmillä. |
| --- | --- |

(22)

Komissio toteaa, että uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa sähköntuotantoa tuetaan Saksassa useilla erilaisilla järjestelmillä.

| (23) | Kun otetaan huomioon uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukijärjestelmien moninaisuus Saksassa, markkinat jaetaan näissä johdanto-osan kappaleissa esitettyä analyysia varten yhtäältä sellaisiin laitoksiin, jotka voivat saada markkinahinnoista riippumattoman korvauksen (kiinteä syöttötariffi, vuokralaissähkön lisämaksu (Mieterstromzuschlag)), ja toisaalta laitoksiin, jotka saavat markkinahintoihin sidottua korvausta (suoramyynti, jossa käytetään laissa määritettyä sovellettavaa arvoa, suoramyynti, jossa sovellettava arvo määräytyy tarjouskilpailujen perusteella, tukea aiemmin saaneet vanhat laitokset ja muu suoramyynti). Tämä lähestymistapa on yhdenmukainen Saksan sähkömarkkinoita koskevan komission poikkeuspäätöksen 2012/218/EU kanssa; komissio oli siinä todennut, että lakisääteisen korvauksen olemassaolo oli keskeinen tekijä analysoitaessa, kohdistuuko EEG-sähköön kilpailua. |
| --- | --- |

(23)

Kun otetaan huomioon uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukijärjestelmien moninaisuus Saksassa, markkinat jaetaan näissä johdanto-osan kappaleissa esitettyä analyysia varten yhtäältä sellaisiin laitoksiin, jotka voivat saada markkinahinnoista riippumattoman korvauksen (kiinteä syöttötariffi, vuokralaissähkön lisämaksu (Mieterstromzuschlag)), ja toisaalta laitoksiin, jotka saavat markkinahintoihin sidottua korvausta (suoramyynti, jossa käytetään laissa määritettyä sovellettavaa arvoa, suoramyynti, jossa sovellettava arvo määräytyy tarjouskilpailujen perusteella, tukea aiemmin saaneet vanhat laitokset ja muu suoramyynti). Tämä lähestymistapa on yhdenmukainen Saksan sähkömarkkinoita koskevan komission poikkeuspäätöksen 2012/218/EU kanssa; komissio oli siinä todennut, että lakisääteisen korvauksen olemassaolo oli keskeinen tekijä analysoitaessa, kohdistuuko EEG-sähköön kilpailua.

3.2.2   Merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määrittely

Merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määrittely

| (24) | BDEW:n mukaan merkitykselliset maantieteelliset markkinat olisi komission päätöskäytännön perusteella määriteltävä kansallisiksi markkinoiksi, jotka käsittävät Saksan liittotasavallan alueen (14). |
| --- | --- |

(24)

BDEW:n mukaan merkitykselliset maantieteelliset markkinat olisi komission päätöskäytännön perusteella määriteltävä kansallisiksi markkinoiksi, jotka käsittävät Saksan liittotasavallan alueen (14).

14

| (25) | Komissio katsoi maantieteellisten markkinoiden osalta aikaisemmassa käytännössään (15), että sähköntuotantomarkkinat ovat laajuudeltaan kansalliset. Pyynnön esittäjän kanta on yhdenmukainen komission käytännön kanssa. |
| --- | --- |

(25)

Komissio katsoi maantieteellisten markkinoiden osalta aikaisemmassa käytännössään (15), että sähköntuotantomarkkinat ovat laajuudeltaan kansalliset. Pyynnön esittäjän kanta on yhdenmukainen komission käytännön kanssa.

15

| (26) | Koska ei ole mitään viitteitä siitä, että maantieteellisten markkinoiden laajuus olisi toisenlainen, tätä päätöstä varten tehtävässä arvioinnissa voidaan todeta, että uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön tuotanto ja tukkumyynti kattavat maantieteellisesti Saksan alueen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kilpailulainsäädännön soveltamista. |
| --- | --- |

(26)

Koska ei ole mitään viitteitä siitä, että maantieteellisten markkinoiden laajuus olisi toisenlainen, tätä päätöstä varten tehtävässä arvioinnissa voidaan todeta, että uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön tuotanto ja tukkumyynti kattavat maantieteellisesti Saksan alueen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kilpailulainsäädännön soveltamista.

3.2.3   Markkina-analyysi

Markkina-analyysi

3.2.3.1   Markkinaosuudet ja yleisarvio Saksan sähköntuotantomarkkinoista

Markkinaosuudet ja yleisarvio Saksan sähköntuotantomarkkinoista

| (27) | Komissio analysoi Saksan sähköntuotanto- ja tukkumarkkinoita perinteisestä sähköntuotannosta ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvasta sähköntuotannosta saatavilla olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(27)

Komissio analysoi Saksan sähköntuotanto- ja tukkumarkkinoita perinteisestä sähköntuotannosta ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvasta sähköntuotannosta saatavilla olevien tietojen perusteella.

| (28) | BKartA esittää perinteisestä sähköntuotannosta laaditussa vuotuisessa markkinaraportissaan yleiskatsauksen markkinaosuuksista. Vuosina 2019–2021 viiden suurimman perinteisiin lähteisiin perustuvan sähkön tuottajan vuotuiset markkinaosuudet olivat melko vakaat: RWE (26 %, 25,3 %, 26,1 %), LEAG (16,2 %, 14,9 %, 15,7 %), EnBW (12,7 %, 9,9 %, 11,4 %), EON (8,8 %, 9,6 %, 9,2 %) ja Vattenfall (6,4 %, 5,6 %, 4,5 %). Vain kaksi näistä yrityksistä, EnBW ja Vattenfall, ovat hankintayksiköitä. Ørstedin markkinaosuus yhdistetyillä perinteisen ja uusiutuvan sähköntuotannon markkinoilla oli alle 1 prosentti vuosina 2020, 2021 ja 2022 (16). |
| --- | --- |

(28)

BKartA esittää perinteisestä sähköntuotannosta laaditussa vuotuisessa markkinaraportissaan yleiskatsauksen markkinaosuuksista. Vuosina 2019–2021 viiden suurimman perinteisiin lähteisiin perustuvan sähkön tuottajan vuotuiset markkinaosuudet olivat melko vakaat: RWE (26 %, 25,3 %, 26,1 %), LEAG (16,2 %, 14,9 %, 15,7 %), EnBW (12,7 %, 9,9 %, 11,4 %), EON (8,8 %, 9,6 %, 9,2 %) ja Vattenfall (6,4 %, 5,6 %, 4,5 %). Vain kaksi näistä yrityksistä, EnBW ja Vattenfall, ovat hankintayksiköitä. Ørstedin markkinaosuus yhdistetyillä perinteisen ja uusiutuvan sähköntuotannon markkinoilla oli alle 1 prosentti vuosina 2020, 2021 ja 2022 (16).

16

| (29) | Kolmen suurimman uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön tuottajan nimet ja markkinaosuudet eivät ole julkisesti saatavilla. Tämä johtuu osittain siitä, että uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön markkinoilla toimii suuri määrä toimijoita. |
| --- | --- |

(29)

Kolmen suurimman uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön tuottajan nimet ja markkinaosuudet eivät ole julkisesti saatavilla. Tämä johtuu osittain siitä, että uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön markkinoilla toimii suuri määrä toimijoita.

| (30) | BKartA on todennut, että viiden edellä mainitun eniten perinteisesti tuotettua sähköä myyneen yrityksen markkinaosuudet olivat EEG-lain nojalla tukea saavan tuotantomäärän osalta Saksan markkina-alueella vuonna 2021 yhteensä noin 6,4 prosenttia (17). |
| --- | --- |

(30)

BKartA on todennut, että viiden edellä mainitun eniten perinteisesti tuotettua sähköä myyneen yrityksen markkinaosuudet olivat EEG-lain nojalla tukea saavan tuotantomäärän osalta Saksan markkina-alueella vuonna 2021 yhteensä noin 6,4 prosenttia (17).

17

| (31) | BDEW:n mukaan on turvallista olettaa, että uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön tuottajien markkinaosuudet ovat suhteellisen pienet ja että yhdelläkään niistä ei ole yli 10 prosentin markkinaosuutta. |
| --- | --- |

(31)

BDEW:n mukaan on turvallista olettaa, että uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön tuottajien markkinaosuudet ovat suhteellisen pienet ja että yhdelläkään niistä ei ole yli 10 prosentin markkinaosuutta.

| (32) | BKartA toteaa lausunnossaan (18), että Saksan yleiseen sähkön tukkukauppaan kohdistuu tosiasiallista kilpailupainetta ja että tukkuhintasignaalit ovat tulosta tehokkaasta kilpailusta. Sen vuoksi komissio myöntää, että perinteisestä sähköntuotannosta ja tukkumyynnistä aiheutuu kilpailupainetta uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannolle ja tukkumyynnille, mutta uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukijärjestelmiä on kuitenkin analysoitava yksityiskohtaisemmin. |
| --- | --- |

(32)

BKartA toteaa lausunnossaan (18), että Saksan yleiseen sähkön tukkukauppaan kohdistuu tosiasiallista kilpailupainetta ja että tukkuhintasignaalit ovat tulosta tehokkaasta kilpailusta. Sen vuoksi komissio myöntää, että perinteisestä sähköntuotannosta ja tukkumyynnistä aiheutuu kilpailupainetta uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannolle ja tukkumyynnille, mutta uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukijärjestelmiä on kuitenkin analysoitava yksityiskohtaisemmin.

18

3.2.3.2   Uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin osallistuvat laitokset, jotka voivat saada markkinahinnoista riippumattoman korvauksen (eli joihin sovelletaan kiinteää syöttötariffia (19) ja vuokralaissähkön lisämaksua (20))

19

20

| (33) | Uusiutuviin energialähteisiin perustuvat sähköntuotantolaitokset, jotka on otettu käyttöön 1 päivän tammikuuta 2012 ja 1 päivän elokuuta 2014 välisenä aikana, on vapautettu suoramyyntivelvoitteesta, ja ne voivat käyttää kiinteää syöttötariffia. BKartA:n mukaan nämä laitokset saavat kiinteän korvauksen markkinoiden ulkopuoliselta toimijalta (siirtoverkonhaltijat) eivätkä osallistu mihinkään markkinatoimintaan. Sen analyysin mukaisesti, jonka komissio teki sähköntuotantoa ja sen tukkumyyntiä Saksassa koskeneessa vuoden 2012 päätöksessä, tällaisiin laitoksiin ei voida katsoa kohdistuvan kilpailua. |
| --- | --- |

(33)

Uusiutuviin energialähteisiin perustuvat sähköntuotantolaitokset, jotka on otettu käyttöön 1 päivän tammikuuta 2012 ja 1 päivän elokuuta 2014 välisenä aikana, on vapautettu suoramyyntivelvoitteesta, ja ne voivat käyttää kiinteää syöttötariffia. BKartA:n mukaan nämä laitokset saavat kiinteän korvauksen markkinoiden ulkopuoliselta toimijalta (siirtoverkonhaltijat) eivätkä osallistu mihinkään markkinatoimintaan. Sen analyysin mukaisesti, jonka komissio teki sähköntuotantoa ja sen tukkumyyntiä Saksassa koskeneessa vuoden 2012 päätöksessä, tällaisiin laitoksiin ei voida katsoa kohdistuvan kilpailua.

| (34) | Pienet laitokset, jotka on otettu käyttöön 1 päivänä elokuuta 2014 tai sen jälkeen (eli alle 100 kW:n laitokset tai, jos ne on otettu käyttöön vuoden 2015 loppuun mennessä, alle 500 kW:n laitokset), on vapautettu suoramyyntivelvoitteesta, ja ne voivat käyttää kiinteää syöttötariffia. BKartA:n mukaan nämä laitokset saavat kiinteän korvauksen markkinoiden ulkopuoliselta toimijalta eivätkä osallistu mihinkään markkinatoimintaan. Sen analyysin mukaisesti, jonka komissio teki sähköntuotantoa ja sen tukkumyyntiä Saksassa koskeneessa vuoden 2012 päätöksessä, tällaisiin laitoksiin ei voida katsoa kohdistuvan kilpailua. |
| --- | --- |

(34)

Pienet laitokset, jotka on otettu käyttöön 1 päivänä elokuuta 2014 tai sen jälkeen (eli alle 100 kW:n laitokset tai, jos ne on otettu käyttöön vuoden 2015 loppuun mennessä, alle 500 kW:n laitokset), on vapautettu suoramyyntivelvoitteesta, ja ne voivat käyttää kiinteää syöttötariffia. BKartA:n mukaan nämä laitokset saavat kiinteän korvauksen markkinoiden ulkopuoliselta toimijalta eivätkä osallistu mihinkään markkinatoimintaan. Sen analyysin mukaisesti, jonka komissio teki sähköntuotantoa ja sen tukkumyyntiä Saksassa koskeneessa vuoden 2012 päätöksessä, tällaisiin laitoksiin ei voida katsoa kohdistuvan kilpailua.

| (35) | Mitä tulee ”vuokralaissähkön lisämaksuun” tai sähköön, jota laitoksen toiminnanharjoittaja ei myy vuokralaisilleen, laitoksen toiminnanharjoittaja valitsee BKartA:n mukaan vuokralaissähkön lisämaksun vain, jos siitä on taloudellista lisähyötyä. Tämä on siis oletusarvoisesti enemmän tuettu vaihtoehto. BKartA päättelee, että uusiutuviin energialähteisiin perustuviin sähkölaitoksiin, joihin sovelletaan ”vuokralaissähkön lisämaksua”, ei kohdistu suoraa kilpailua. Komissio ei ole havainnut mitään seikkoja, joiden perusteella tästä päätelmästä olisi syytä poiketa. |
| --- | --- |

(35)

Mitä tulee ”vuokralaissähkön lisämaksuun” tai sähköön, jota laitoksen toiminnanharjoittaja ei myy vuokralaisilleen, laitoksen toiminnanharjoittaja valitsee BKartA:n mukaan vuokralaissähkön lisämaksun vain, jos siitä on taloudellista lisähyötyä. Tämä on siis oletusarvoisesti enemmän tuettu vaihtoehto. BKartA päättelee, että uusiutuviin energialähteisiin perustuviin sähkölaitoksiin, joihin sovelletaan ”vuokralaissähkön lisämaksua”, ei kohdistu suoraa kilpailua. Komissio ei ole havainnut mitään seikkoja, joiden perusteella tästä päätelmästä olisi syytä poiketa.

| (36) | Tätä päätöstä sovellettaessa ja rajoittamatta kilpailulainsäädännön soveltamista edellä kuvattuja tekijöitä olisi pidettävä osoituksena siitä, että uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoon ja tukkukauppaan, johon sovelletaan syöttötariffeja ja vuokralaissähkön lisämaksua, ei kohdistu Saksassa kilpailua. Koska direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa säädetyt edellytykset eivät täyty, olisi vahvistettava, että direktiiviä 2014/25/EU pitäisi edelleen soveltaa hankintasopimuksiin, jotka tehdään näiden toimintojen harjoittamiseksi Saksassa. |
| --- | --- |

(36)

Tätä päätöstä sovellettaessa ja rajoittamatta kilpailulainsäädännön soveltamista edellä kuvattuja tekijöitä olisi pidettävä osoituksena siitä, että uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoon ja tukkukauppaan, johon sovelletaan syöttötariffeja ja vuokralaissähkön lisämaksua, ei kohdistu Saksassa kilpailua. Koska direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa säädetyt edellytykset eivät täyty, olisi vahvistettava, että direktiiviä 2014/25/EU pitäisi edelleen soveltaa hankintasopimuksiin, jotka tehdään näiden toimintojen harjoittamiseksi Saksassa.

3.2.3.3   Uusiutuviin energialähteisiin perustuvat sähkölaitokset, jotka saavat markkinahintoihin sidottua korvausta (eli suoramyynti, jossa käytetään laissa määritettyä sovellettavaa arvoa (21), suoramyynti, jossa sovellettava arvo määräytyy tarjouskilpailujen perusteella (22), tukea aiemmin saaneet vanhat uusiutuviin energialähteisiin perustuvat sähkölaitokset (23) ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvat sähkölaitokset, jotka kuuluvat muun suoramyynnin piiriin (24))

21

22

23

24

| (37) | Sellaisten EEG-laitosten toiminnanharjoittajat, jotka käyttävät suoramyyntiä, jossa käytetään laissa määritettyä sovellettavaa arvoa, saavat tuloja seuraavista lähteistä:






  — | sähkön myynti kolmansille osapuolille (tasehallintaryhmään syötetyistä määristä maksetun ostohinnan mukaisesti). Tähän myyntiin ei kohdistu hintasääntelyvaatimuksia. Kolmas osapuoli ei voi olla verkonhaltija. Myynti tapahtuu siten tukkumarkkinoilla. |
| --- | --- | --- |

(37)

Sellaisten EEG-laitosten toiminnanharjoittajat, jotka käyttävät suoramyyntiä, jossa käytetään laissa määritettyä sovellettavaa arvoa, saavat tuloja seuraavista lähteistä:

—

sähkön myynti kolmansille osapuolille (tasehallintaryhmään syötetyistä määristä maksetun ostohinnan mukaisesti). Tähän myyntiin ei kohdistu hintasääntelyvaatimuksia. Kolmas osapuoli ei voi olla verkonhaltija. Myynti tapahtuu siten tukkumarkkinoilla.

| — | verkonhaltijan laitoksen toiminnanharjoittajalle maksama markkinapreemio kutakin syötettyä kilowattituntia kohti. Tähän sovelletaan rajoituksia niiden laitosten osalta, jotka on otettu käyttöön 1 päivästä elokuuta 2014 alkaen: Jos arvo on negatiivinen vähintään kuuden peräkkäisen tunnin ajan EPEX spot -vuorokausimarkkinoilla, sovellettava arvo ja siten koko ajanjakson markkinapreemio alennetaan nollaan. Niiden laitosten osalta, jotka on otettu käyttöön tai joille on myönnetty uusi lupa 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen, ajanjaksoa on lyhennetty neljään tuntiin. Kaikkien sellaisten uusiutuvia energialähteitä käyttävien laitosten osalta, jotka on otettu käyttöön tai jotka saavat EEG-hinnan 1 päivästä tammikuuta 2023 alkaen, tätä ajanjaksoa lyhennetään asteittain neljästä tunnista vuonna 2023 yhteen tuntiin vuonna 2027. Markkinapreemio on EEG-laitoksen toiminnanharjoittajan erillinen maksupyyntö verkonhaltijalle. Se lasketaan 1 päivästä elokuuta 2014 alkaen käyttöön otettujen laitosten osalta laitokseen sovellettavan ”sovellettavan arvon” (”anzulegender Wert”, AW) ja ”kuukausikohtaisen markkina-arvon” (Monatsmarktwertwert, MW) erotuksena kaavan MP = AW – MW mukaisesti. |
| --- | --- |

—

verkonhaltijan laitoksen toiminnanharjoittajalle maksama markkinapreemio kutakin syötettyä kilowattituntia kohti. Tähän sovelletaan rajoituksia niiden laitosten osalta, jotka on otettu käyttöön 1 päivästä elokuuta 2014 alkaen: Jos arvo on negatiivinen vähintään kuuden peräkkäisen tunnin ajan EPEX spot -vuorokausimarkkinoilla, sovellettava arvo ja siten koko ajanjakson markkinapreemio alennetaan nollaan. Niiden laitosten osalta, jotka on otettu käyttöön tai joille on myönnetty uusi lupa 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen, ajanjaksoa on lyhennetty neljään tuntiin. Kaikkien sellaisten uusiutuvia energialähteitä käyttävien laitosten osalta, jotka on otettu käyttöön tai jotka saavat EEG-hinnan 1 päivästä tammikuuta 2023 alkaen, tätä ajanjaksoa lyhennetään asteittain neljästä tunnista vuonna 2023 yhteen tuntiin vuonna 2027. Markkinapreemio on EEG-laitoksen toiminnanharjoittajan erillinen maksupyyntö verkonhaltijalle. Se lasketaan 1 päivästä elokuuta 2014 alkaen käyttöön otettujen laitosten osalta laitokseen sovellettavan ”sovellettavan arvon” (”anzulegender Wert”, AW) ja ”kuukausikohtaisen markkina-arvon” (Monatsmarktwertwert, MW) erotuksena kaavan MP = AW – MW mukaisesti.

| (38) | BKartA toteaa lausunnossaan, että markkinapreemion konkreettisten käytännön ja taloudellisten seurausten kannalta on ratkaisevaa, että markkinapreemio kompensoi laitoskohtaisen sovellettavan arvon ja kyseisen teknologian markkina-arvon välisen eron. Koska se ei voi muuttua negatiiviseksi, se kasvattaa laitoksen toiminnanharjoittajan voittoa, jos se on positiivinen eli jos sovellettava laitoskohtainen arvo on suurempi kuin vastaava markkina-arvo. BKartA analysoi molempia arvoja 23 kuukauden ajalta toukokuun 2020 ja huhtikuun 2022 välisenä aikana. Sovellettavat arvot asetettiin 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen lailla, ja ne alenevat ajan mittaan 0,5–1,5 prosenttia vuodessa. Ainakin noin vuoden 2021 puoliväliin saakka sovellettavat arvot olivat enimmäkseen huomattavasti korkeammat kuin vastaavat viimeisten 12 kuukauden markkina-arvot. Tämä merkitsi sitä, että maksettiin vastaavasti korkea markkinapreemio, joka erotti kyseiset uusiutuvia energialähteitä käyttävät laitokset muun sähköntuotannon tehokkaista markkinoista ja kilpailuvoimista. Laitokset, joiden laitoskohtainen sovellettava arvo ylittää normaalin markkina-arvon ja jotka saavat näin ollen laissa määritetyn markkinapreemion, eivät BKartA:n mukaan siten joudu kilpailemaan suoraan muiden tuotantolaitosten kanssa. |
| --- | --- |

(38)

BKartA toteaa lausunnossaan, että markkinapreemion konkreettisten käytännön ja taloudellisten seurausten kannalta on ratkaisevaa, että markkinapreemio kompensoi laitoskohtaisen sovellettavan arvon ja kyseisen teknologian markkina-arvon välisen eron. Koska se ei voi muuttua negatiiviseksi, se kasvattaa laitoksen toiminnanharjoittajan voittoa, jos se on positiivinen eli jos sovellettava laitoskohtainen arvo on suurempi kuin vastaava markkina-arvo. BKartA analysoi molempia arvoja 23 kuukauden ajalta toukokuun 2020 ja huhtikuun 2022 välisenä aikana. Sovellettavat arvot asetettiin 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen lailla, ja ne alenevat ajan mittaan 0,5–1,5 prosenttia vuodessa. Ainakin noin vuoden 2021 puoliväliin saakka sovellettavat arvot olivat enimmäkseen huomattavasti korkeammat kuin vastaavat viimeisten 12 kuukauden markkina-arvot. Tämä merkitsi sitä, että maksettiin vastaavasti korkea markkinapreemio, joka erotti kyseiset uusiutuvia energialähteitä käyttävät laitokset muun sähköntuotannon tehokkaista markkinoista ja kilpailuvoimista. Laitokset, joiden laitoskohtainen sovellettava arvo ylittää normaalin markkina-arvon ja jotka saavat näin ollen laissa määritetyn markkinapreemion, eivät BKartA:n mukaan siten joudu kilpailemaan suoraan muiden tuotantolaitosten kanssa.

| (39) | Tiettyjen teknologioiden osalta BKartA totesi, että vuoden 2021 puoliväliin mennessä vain yksittäisten uusien vesivoimalaitosten ja kaatopaikkakaasulaitosten laitoskohtaiset sovellettavat arvot olivat joidenkin kuukausien aikana selvästi alle EPEX-markkina-arvon. Tämä koski kapasiteetiltaan yli 50 MW:n vesivoimalaitoksia syyskuussa 2020 ja marraskuusta 2020 alkaen, 20–50 MW:n vesivoimalaitoksia syyskuussa 2020 ja joulukuusta 2020 alkaen sekä 10–20 MW:n vesivoimalaitoksia tammi- ja huhtikuussa 2021. Lisäksi tämä koski kapasiteetiltaan 1–5 MW:n kaatopaikkakaasulaitoksia syyskuussa 2020 ja joulukuusta 2020 alkaen sekä vähintään 5 MW:n kaatopaikkakaasulaitoksia marraskuussa 2020. Sama koskee merituulivoimaloita. Vuoden 2021 puolivälistä lähtien monet sovellettavat arvot ovat laskeneet asianomaisten kuukausittaisten markkina-arvojen alapuolelle, ja vuoden 2021 lopusta lähtien tämä on vaikuttanut valtaosaan sovellettavista arvoista. |
| --- | --- |

(39)

Tiettyjen teknologioiden osalta BKartA totesi, että vuoden 2021 puoliväliin mennessä vain yksittäisten uusien vesivoimalaitosten ja kaatopaikkakaasulaitosten laitoskohtaiset sovellettavat arvot olivat joidenkin kuukausien aikana selvästi alle EPEX-markkina-arvon. Tämä koski kapasiteetiltaan yli 50 MW:n vesivoimalaitoksia syyskuussa 2020 ja marraskuusta 2020 alkaen, 20–50 MW:n vesivoimalaitoksia syyskuussa 2020 ja joulukuusta 2020 alkaen sekä 10–20 MW:n vesivoimalaitoksia tammi- ja huhtikuussa 2021. Lisäksi tämä koski kapasiteetiltaan 1–5 MW:n kaatopaikkakaasulaitoksia syyskuussa 2020 ja joulukuusta 2020 alkaen sekä vähintään 5 MW:n kaatopaikkakaasulaitoksia marraskuussa 2020. Sama koskee merituulivoimaloita. Vuoden 2021 puolivälistä lähtien monet sovellettavat arvot ovat laskeneet asianomaisten kuukausittaisten markkina-arvojen alapuolelle, ja vuoden 2021 lopusta lähtien tämä on vaikuttanut valtaosaan sovellettavista arvoista.

| (40) | BKartA:n mukaan näiden laitosten markkinapreemiolla ei olisi enää taloudellista vaikutusta, jos tämä suuntaus vakiintuisi; ne toimisivat näin ollen rajoituksetta kilpailluin markkinaehdoin ja niihin kohdistuisi tehokasta kilpailua. BKartA kuitenkin olettaisi tällaista vakaata kehitystä tapahtuvan vain, jos laitoskohtainen sovellettava arvo alittaisi markkina-arvon (tai vastaavan mutta tulevaisuuteen suuntautuvan sähkönhankintasopimuksen indeksin) tietyn ajanjakson ajan. Tällainen ajanjakso olisi 12 peräkkäistä kuukautta. Komissio on BKartA:n kanssa samaa mieltä siitä, että on asianmukaista yhdistää tämän toiminnon oleminen suoraan kilpailun kohteena siihen, että laitoskohtainen sovellettava arvo laski alle markkina-arvon (tai vastaavan mutta tulevaisuuteen suuntautuvan sähkönhankintasopimuksen indeksin) 12 peräkkäisen kuukauden ajan. |
| --- | --- |

(40)

BKartA:n mukaan näiden laitosten markkinapreemiolla ei olisi enää taloudellista vaikutusta, jos tämä suuntaus vakiintuisi; ne toimisivat näin ollen rajoituksetta kilpailluin markkinaehdoin ja niihin kohdistuisi tehokasta kilpailua. BKartA kuitenkin olettaisi tällaista vakaata kehitystä tapahtuvan vain, jos laitoskohtainen sovellettava arvo alittaisi markkina-arvon (tai vastaavan mutta tulevaisuuteen suuntautuvan sähkönhankintasopimuksen indeksin) tietyn ajanjakson ajan. Tällainen ajanjakso olisi 12 peräkkäistä kuukautta. Komissio on BKartA:n kanssa samaa mieltä siitä, että on asianmukaista yhdistää tämän toiminnon oleminen suoraan kilpailun kohteena siihen, että laitoskohtainen sovellettava arvo laski alle markkina-arvon (tai vastaavan mutta tulevaisuuteen suuntautuvan sähkönhankintasopimuksen indeksin) 12 peräkkäisen kuukauden ajan.

| (41) | BKartA:n mukaan kaikilla tarjouksilla on yhteisiä piirteitä suoramyynnissä, jossa sovellettava arvo määräytyy tarjouskilpailujen perusteella. EEG-tarjouksille on ominaista pienimuotoinen tarjousrakenne. Yksittäiset tarjoukset ovat kooltaan pieniä verrattuna kysyntään, josta kussakin tarjouskilpailussa on kyse, ja kaukana Saksan kartellilainsäädännön mukaisesta määräävän markkina-aseman kynnysarvosta. Tarjousten taustoista voidaan mainita, että mittakaava on riittävän pieni ja maatuulivoiman ja aurinkoenergian osalta toimittajarakenne on lähes hajanainen. Tarjouskilpailun tekevä julkinen elin on Saksan liittotasavalta, joka ei itse toimi tarjoajana. |
| --- | --- |

(41)

BKartA:n mukaan kaikilla tarjouksilla on yhteisiä piirteitä suoramyynnissä, jossa sovellettava arvo määräytyy tarjouskilpailujen perusteella. EEG-tarjouksille on ominaista pienimuotoinen tarjousrakenne. Yksittäiset tarjoukset ovat kooltaan pieniä verrattuna kysyntään, josta kussakin tarjouskilpailussa on kyse, ja kaukana Saksan kartellilainsäädännön mukaisesta määräävän markkina-aseman kynnysarvosta. Tarjousten taustoista voidaan mainita, että mittakaava on riittävän pieni ja maatuulivoiman ja aurinkoenergian osalta toimittajarakenne on lähes hajanainen. Tarjouskilpailun tekevä julkinen elin on Saksan liittotasavalta, joka ei itse toimi tarjoajana.

| (42) | BKartA lisää, että tarjouskilpailujärjestelmällä pyritään kaikkien uusiutuvien energialähteiden osalta ilmastopoliittisten näkökohtien ja vastaavien poliittisten laajentumistavoitteiden ja -periaatteiden vuoksi laajentamaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tarjontaa ja lisäämään vastaavasti tukikelpoisten hankkeiden kysyntää. Tarjoajien tarjouskilpailun yhteydessä tosiasiallisesti tekemä ja mahdollinen tarjous riippuu toisaalta muun muassa siitä, onko uusia hankkeita varten saatavilla maa-alueita. Olemassa olevia laitoksia koskevat tarjoukset ovat tällä hetkellä käytännössä merkityksellisiä vain biomassa-alalla. Maatuulivoiman osalta on jo tehty tarjouksia teknisesti merkittävästi parannetuista samoissa tiloissa sijaitsevista laitoksista (voimalaitoksen uusiminen). Uusia laitoksia koskeva tarjouskilpailu on mahdollista koko ajan, ja se on käytännössä merkittävin tapaus. Markkinoille pääsyä helpottaa myös se, että uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön toimittamiselle ei ole ominaista paikallisen henkilöstön intensiivinen rekrytointi. Kilpailu uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemiseen sovellettavista arvoista ei myöskään ole kilpailua markkinoista. Sopimus ei anna monopolia tai määräävää asemaa tuotantoketjun loppupään markkinoilla, koska tukkukaupassa tuotettu sähkö myydään kilpailuympäristössä markkinamekanismien määräämin hinnoin. |
| --- | --- |

(42)

BKartA lisää, että tarjouskilpailujärjestelmällä pyritään kaikkien uusiutuvien energialähteiden osalta ilmastopoliittisten näkökohtien ja vastaavien poliittisten laajentumistavoitteiden ja -periaatteiden vuoksi laajentamaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tarjontaa ja lisäämään vastaavasti tukikelpoisten hankkeiden kysyntää. Tarjoajien tarjouskilpailun yhteydessä tosiasiallisesti tekemä ja mahdollinen tarjous riippuu toisaalta muun muassa siitä, onko uusia hankkeita varten saatavilla maa-alueita. Olemassa olevia laitoksia koskevat tarjoukset ovat tällä hetkellä käytännössä merkityksellisiä vain biomassa-alalla. Maatuulivoiman osalta on jo tehty tarjouksia teknisesti merkittävästi parannetuista samoissa tiloissa sijaitsevista laitoksista (voimalaitoksen uusiminen). Uusia laitoksia koskeva tarjouskilpailu on mahdollista koko ajan, ja se on käytännössä merkittävin tapaus. Markkinoille pääsyä helpottaa myös se, että uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön toimittamiselle ei ole ominaista paikallisen henkilöstön intensiivinen rekrytointi. Kilpailu uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemiseen sovellettavista arvoista ei myöskään ole kilpailua markkinoista. Sopimus ei anna monopolia tai määräävää asemaa tuotantoketjun loppupään markkinoilla, koska tukkukaupassa tuotettu sähkö myydään kilpailuympäristössä markkinamekanismien määräämin hinnoin.

| (43) | Aiemmissa päätöksissään (25) komissio on katsonut, että tarjouskilpailujen olemassaolo uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön järjestelmien tuen tason määrittämiseksi oli tärkeä tekijä määritettäessä sitä, onko toiminto suoraan kilpailun kohteena. Saksaa koskevassa käsillä olevassa asiassa BKartA, joka tunnustaa komission päätöskäytännön, ehdottaa, että otetaan käyttöön lisäkriteeri, jonka avulla yksittäisessä tarjouskilpailussa voidaan tehdä ero tuesta käytävän kilpailun intensiteetin mukaan. Tällaisena kriteerinä voisi toimia vähintään 25 prosentin ylivaraus tarjouskilpailun kohteena olevasta kapasiteetista. BDEW kyseenalaistaa tällaisen kriteerin soveltamisen toteutettavuuden, koska ylivarausta voidaan mitata vasta tarjouskilpailun jälkeen, kun taas hankintayksiköiden on järjestettävä omat hankintansa ennen tällaisiin tarjouskilpailuihin osallistumista. Tämä mitätöisi vapautuksen käytännössä. |
| --- | --- |

(43)

Aiemmissa päätöksissään (25) komissio on katsonut, että tarjouskilpailujen olemassaolo uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön järjestelmien tuen tason määrittämiseksi oli tärkeä tekijä määritettäessä sitä, onko toiminto suoraan kilpailun kohteena. Saksaa koskevassa käsillä olevassa asiassa BKartA, joka tunnustaa komission päätöskäytännön, ehdottaa, että otetaan käyttöön lisäkriteeri, jonka avulla yksittäisessä tarjouskilpailussa voidaan tehdä ero tuesta käytävän kilpailun intensiteetin mukaan. Tällaisena kriteerinä voisi toimia vähintään 25 prosentin ylivaraus tarjouskilpailun kohteena olevasta kapasiteetista. BDEW kyseenalaistaa tällaisen kriteerin soveltamisen toteutettavuuden, koska ylivarausta voidaan mitata vasta tarjouskilpailun jälkeen, kun taas hankintayksiköiden on järjestettävä omat hankintansa ennen tällaisiin tarjouskilpailuihin osallistumista. Tämä mitätöisi vapautuksen käytännössä.

25

| (44) | Komissio on aiemmissa päätöksissään katsonut, että uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon tukia koskeva tarjouskilpailumenettely oli osoitus kilpailun kohteena olemisesta. Esimerkiksi Alankomaita koskevassa päätöksessään (26) komissio totesi, että ”SDE+-tuen myöntämiseen kohdistuu kilpailua tarjousprosessissa, joka sääntelee uusiutuvan energian tuottajien toimintaa näiden julkisiin hankintoihin soveltamien menettelytapojen osalta”. Samoin Italiaa koskevassa päätöksessä (EU) 2020/1499 (27) komissio totesi, että uudemmat tukijärjestelmät toimivat kilpailuympäristössä, kun otetaan huomioon hakijoiden ja tarjousten suuri määrä asianomaisissa tarjouskilpailuissa. Liettuaa koskevassa päätöksessään (EU) 2020/1500 (28) komissio totesi, että kolmannessa tukijärjestelmässä tuotettu sähkö saa tarjouskilpailumenettelyllä vahvistettavaa preemioperustaista tukea, ja totesi, että se on kilpailun kohteena. Lopuksi komissio totesi Tanskaa koskevassa päätöksessään (29), että julkisen rahoituksen jakamiseen kohdistui kilpailua tarjousprosessissa. Näiden aiempien päätösten mukaisesti komissio katsoo näin ollen, että uusiutuviin energialähteisiin perustuvat sähkövoimalat, jotka käyttävät suoramyyntiä, jossa sovellettava arvo määräytyy tarjouskilpailujen perusteella, ovat suoraan kilpailun kohteena. |
| --- | --- |

(44)

Komissio on aiemmissa päätöksissään katsonut, että uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon tukia koskeva tarjouskilpailumenettely oli osoitus kilpailun kohteena olemisesta. Esimerkiksi Alankomaita koskevassa päätöksessään (26) komissio totesi, että ”SDE+-tuen myöntämiseen kohdistuu kilpailua tarjousprosessissa, joka sääntelee uusiutuvan energian tuottajien toimintaa näiden julkisiin hankintoihin soveltamien menettelytapojen osalta”. Samoin Italiaa koskevassa päätöksessä (EU) 2020/1499 (27) komissio totesi, että uudemmat tukijärjestelmät toimivat kilpailuympäristössä, kun otetaan huomioon hakijoiden ja tarjousten suuri määrä asianomaisissa tarjouskilpailuissa. Liettuaa koskevassa päätöksessään (EU) 2020/1500 (28) komissio totesi, että kolmannessa tukijärjestelmässä tuotettu sähkö saa tarjouskilpailumenettelyllä vahvistettavaa preemioperustaista tukea, ja totesi, että se on kilpailun kohteena. Lopuksi komissio totesi Tanskaa koskevassa päätöksessään (29), että julkisen rahoituksen jakamiseen kohdistui kilpailua tarjousprosessissa. Näiden aiempien päätösten mukaisesti komissio katsoo näin ollen, että uusiutuviin energialähteisiin perustuvat sähkövoimalat, jotka käyttävät suoramyyntiä, jossa sovellettava arvo määräytyy tarjouskilpailujen perusteella, ovat suoraan kilpailun kohteena.

26

27

28

29

| (45) | BKartA katsoo, että tukea aiemmin saaneisiin laitoksiin kohdistuu suoraa kilpailua, koska verkonhaltija maksaa niille syöttötariffin, joka vastaa markkina-arvoa vähennettynä kiinteillä markkinointikustannuksilla. Komissio on asiasta samaa mieltä. |
| --- | --- |

(45)

BKartA katsoo, että tukea aiemmin saaneisiin laitoksiin kohdistuu suoraa kilpailua, koska verkonhaltija maksaa niille syöttötariffin, joka vastaa markkina-arvoa vähennettynä kiinteillä markkinointikustannuksilla. Komissio on asiasta samaa mieltä.

| (46) | BKartA:n mukaan muilla EEG-laitoksilla, joille on aiemmin myönnetty tukea, ei ole EEG-lain mukaisia oikeuksia. Niihin sovelletaan EEG-lain 21 a §:n nojalla muuta suoramyyntiä. Kaikki EEG-laitokset, jotka käyttävät muuta suoramyyntiä EEG-lain 21 a §:n nojalla, osallistuvat sähkön ensimarkkinoihin samalla tavoin kuin mikä tahansa muu sähköntuotantojärjestelmä, jota ei tueta EEG-lain nojalla. Tämä korvausluokka on tällä välin muodostunut merkitykselliseksi vasta rakennettujen laitosten, kuten maahan asennettujen aurinkovoimalaitosten, kannalta. Näihin laitoksiin kohdistuu yleistä kilpailua. Komissio on samaa mieltä siitä, että muun suoramyynnin piiriin kuuluvat uusiutuvia energialähteitä käyttävät sähkövoimalat ovat suoraan kilpailun kohteena. |
| --- | --- |

(46)

BKartA:n mukaan muilla EEG-laitoksilla, joille on aiemmin myönnetty tukea, ei ole EEG-lain mukaisia oikeuksia. Niihin sovelletaan EEG-lain 21 a §:n nojalla muuta suoramyyntiä. Kaikki EEG-laitokset, jotka käyttävät muuta suoramyyntiä EEG-lain 21 a §:n nojalla, osallistuvat sähkön ensimarkkinoihin samalla tavoin kuin mikä tahansa muu sähköntuotantojärjestelmä, jota ei tueta EEG-lain nojalla. Tämä korvausluokka on tällä välin muodostunut merkitykselliseksi vasta rakennettujen laitosten, kuten maahan asennettujen aurinkovoimalaitosten, kannalta. Näihin laitoksiin kohdistuu yleistä kilpailua. Komissio on samaa mieltä siitä, että muun suoramyynnin piiriin kuuluvat uusiutuvia energialähteitä käyttävät sähkövoimalat ovat suoraan kilpailun kohteena.

| (47) | Tätä päätöstä sovellettaessa ja rajoittamatta kilpailulainsäädännön soveltamista edellä lueteltuja tekijöitä olisi pidettävä osoituksena siitä, että kilpailulle avoimia ovat Saksassa uusiutuviin energialähteisiin perustuvat sähkölaitokset, jotka käyttävät suoramyyntiä, jossa käytetään laissa määritettyä sovellettavaa arvoa, suoramyyntiä, jossa sovellettava arvo määräytyy tarjouskilpailujen perusteella, tukea aiemmin saaneet vanhat uusiutuviin energialähteisiin perustuvat sähkölaitokset ja muun suoramyynnin piiriin kuuluvat uusiutuviin energialähteisiin perustuvat sähkölaitokset. Koska direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät, olisi vahvistettava, ettei direktiiviä 2014/25/EU sovelleta hankintasopimuksiin, jotka tehdään näiden toimintojen harjoittamiseksi Saksassa. |
| --- | --- |

(47)

Tätä päätöstä sovellettaessa ja rajoittamatta kilpailulainsäädännön soveltamista edellä lueteltuja tekijöitä olisi pidettävä osoituksena siitä, että kilpailulle avoimia ovat Saksassa uusiutuviin energialähteisiin perustuvat sähkölaitokset, jotka käyttävät suoramyyntiä, jossa käytetään laissa määritettyä sovellettavaa arvoa, suoramyyntiä, jossa sovellettava arvo määräytyy tarjouskilpailujen perusteella, tukea aiemmin saaneet vanhat uusiutuviin energialähteisiin perustuvat sähkölaitokset ja muun suoramyynnin piiriin kuuluvat uusiutuviin energialähteisiin perustuvat sähkölaitokset. Koska direktiivin 2014/25/EU 34 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät, olisi vahvistettava, ettei direktiiviä 2014/25/EU sovelleta hankintasopimuksiin, jotka tehdään näiden toimintojen harjoittamiseksi Saksassa.

4.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (48) | Edellä tarkasteltujen tekijöiden perusteella olisi katsottava, että direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdassa asetettu edellytys, joka koskee suoran kilpailun kohteena olemista, ei täyty Saksassa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoon ja tukkukauppaan, johon sovelletaan syöttötariffeja ja vuokralaissähkön lisämaksua, liittyvien toimintojen osalta. |
| --- | --- |

(48)

Edellä tarkasteltujen tekijöiden perusteella olisi katsottava, että direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdassa asetettu edellytys, joka koskee suoran kilpailun kohteena olemista, ei täyty Saksassa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoon ja tukkukauppaan, johon sovelletaan syöttötariffeja ja vuokralaissähkön lisämaksua, liittyvien toimintojen osalta.

| (49) | Direktiiviä 2014/25/EU olisi sen vuoksi edelleen sovellettava, kun hankintayksiköt tekevät hankintasopimuksia, joiden tarkoituksena on mahdollistaa kyseiset toiminnot, tai kun järjestetään suunnittelukilpailuja tällaisten toimintojen harjoittamiseksi kyseisellä maantieteellisellä alueella. |
| --- | --- |

(49)

Direktiiviä 2014/25/EU olisi sen vuoksi edelleen sovellettava, kun hankintayksiköt tekevät hankintasopimuksia, joiden tarkoituksena on mahdollistaa kyseiset toiminnot, tai kun järjestetään suunnittelukilpailuja tällaisten toimintojen harjoittamiseksi kyseisellä maantieteellisellä alueella.

| (50) | Edellä tarkasteltujen tekijöiden perusteella olisi katsottava, että direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdassa säädetty edellytys, joka koskee suoran kilpailun kohteena olemista, täyttyy Saksassa sellaisten toimintojen osalta, jotka liittyvät uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoon ja tukkukauppaan suoramyynnillä, jossa käytetään laissa määritettyä sovellettavaa arvoa (edellyttäen, että laitoskohtainen sovellettava arvo on alempi kuin markkina-arvo (tai vastaava mutta tulevaisuuteen suuntautuva sähkönhankintasopimuksen indeksi) 12 peräkkäisen kuukauden ajan), suoramyynnillä, jossa sovellettava arvo määräytyy tarjouskilpailujen perusteella, tai muulla suoramyynnillä ja uusiutuviin energialähteisiin perustuviin vanhoihin sähkölaitoksiin, joiden tukeminen on lopetettu. |
| --- | --- |

(50)

Edellä tarkasteltujen tekijöiden perusteella olisi katsottava, että direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdassa säädetty edellytys, joka koskee suoran kilpailun kohteena olemista, täyttyy Saksassa sellaisten toimintojen osalta, jotka liittyvät uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoon ja tukkukauppaan suoramyynnillä, jossa käytetään laissa määritettyä sovellettavaa arvoa (edellyttäen, että laitoskohtainen sovellettava arvo on alempi kuin markkina-arvo (tai vastaava mutta tulevaisuuteen suuntautuva sähkönhankintasopimuksen indeksi) 12 peräkkäisen kuukauden ajan), suoramyynnillä, jossa sovellettava arvo määräytyy tarjouskilpailujen perusteella, tai muulla suoramyynnillä ja uusiutuviin energialähteisiin perustuviin vanhoihin sähkölaitoksiin, joiden tukeminen on lopetettu.

| (51) | Koska rajoittamatonta markkinoille pääsyä koskevan ehdon voidaan katsoa täyttyvän, direktiiviä 2014/25/EU ei tulisi soveltaa hankintayksiköiden tekemiin hankintasopimuksiin, joiden tarkoituksena on mahdollistaa kyseisten toimintojen suorittaminen Saksassa, eikä myöskään suunnittelukilpailuihin, joita järjestetään tällaisten toimintojen suorittamiseksi kyseisellä maantieteellisellä alueella. |
| --- | --- |

(51)

Koska rajoittamatonta markkinoille pääsyä koskevan ehdon voidaan katsoa täyttyvän, direktiiviä 2014/25/EU ei tulisi soveltaa hankintayksiköiden tekemiin hankintasopimuksiin, joiden tarkoituksena on mahdollistaa kyseisten toimintojen suorittaminen Saksassa, eikä myöskään suunnittelukilpailuihin, joita järjestetään tällaisten toimintojen suorittamiseksi kyseisellä maantieteellisellä alueella.

| (52) | Tämä päätös ei rajoita unionin kilpailusääntöjen eikä unionin lainsäädännön muiden alojen säännösten soveltamista. Erityisesti vaatimukset ja menetelmät, joilla arvioidaan direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan mukaisesti, onko toiminta suoraan kilpailun kohteena, eivät ole välttämättä samat, joita käytetään tehtäessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 101 tai 102 artiklan tai neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (30) mukainen arviointi, kuten unionin yleinen tuomioistuin on vahvistanut (31), |
| --- | --- |

(52)

Tämä päätös ei rajoita unionin kilpailusääntöjen eikä unionin lainsäädännön muiden alojen säännösten soveltamista. Erityisesti vaatimukset ja menetelmät, joilla arvioidaan direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan mukaisesti, onko toiminta suoraan kilpailun kohteena, eivät ole välttämättä samat, joita käytetään tehtäessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 101 tai 102 artiklan tai neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (30) mukainen arviointi, kuten unionin yleinen tuomioistuin on vahvistanut (31),

30

31

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Direktiiviä 2014/25/EU ei sovelleta hankintayksiköiden tekemiin hankintasopimuksiin, joiden tarkoituksena on mahdollistaa Saksassa seuraavien toimintojen suorittaminen:

| — | sähkön tuotanto ja tukkumyynti uusiutuviin energialähteisiin perustuvista sähkölaitoksista suoramyynnillä, jossa käytetään laissa määritettyä sovellettavaa arvoa (edellyttäen, että laitoskohtainen sovellettava arvo on alempi kuin markkina-arvo (tai vastaava mutta tulevaisuuteen suuntautuva sähkönhankintasopimuksen indeksi) 12 peräkkäisen kuukauden ajan) |
| --- | --- |

—

sähkön tuotanto ja tukkumyynti uusiutuviin energialähteisiin perustuvista sähkölaitoksista suoramyynnillä, jossa käytetään laissa määritettyä sovellettavaa arvoa (edellyttäen, että laitoskohtainen sovellettava arvo on alempi kuin markkina-arvo (tai vastaava mutta tulevaisuuteen suuntautuva sähkönhankintasopimuksen indeksi) 12 peräkkäisen kuukauden ajan)

| — | sähkön tuotanto ja tukkumyynti uusiutuviin energialähteisiin perustuvista sähkölaitoksista suoramyynnillä, jossa sovellettava arvo määräytyy tarjouskilpailujen perusteella |
| --- | --- |

—

sähkön tuotanto ja tukkumyynti uusiutuviin energialähteisiin perustuvista sähkölaitoksista suoramyynnillä, jossa sovellettava arvo määräytyy tarjouskilpailujen perusteella

| — | sähkön tuotanto ja tukkumyynti uusiutuviin energialähteisiin perustuvista sähkölaitoksista muulla suoramyynnillä |
| --- | --- |

—

sähkön tuotanto ja tukkumyynti uusiutuviin energialähteisiin perustuvista sähkölaitoksista muulla suoramyynnillä

| — | sähkön tuotanto ja tukkumyynti vanhoista uusiutuviin energialähteisiin perustuvista sähkölaitoksista, joiden tukeminen on lopetettu. |
| --- | --- |

—

sähkön tuotanto ja tukkumyynti vanhoista uusiutuviin energialähteisiin perustuvista sähkölaitoksista, joiden tukeminen on lopetettu.

2 artikla

Direktiiviä 2014/25/EU sovelletaan hankintayksiköiden tekemiin hankintasopimuksiin, joiden tarkoituksena on mahdollistaa Saksassa seuraavien toimintojen suorittaminen:

| — | uusiutuvan sähkön tuotanto ja tukkumyynti uusiutuviin energialähteisiin perustuvista sähkölaitoksista, joihin sovelletaan kiinteää syöttötariffia |
| --- | --- |

—

uusiutuvan sähkön tuotanto ja tukkumyynti uusiutuviin energialähteisiin perustuvista sähkölaitoksista, joihin sovelletaan kiinteää syöttötariffia

| — | uusiutuvan sähkön tuotanto ja tukkumyynti uusiutuviin energialähteisiin perustuvista sähkölaitoksista, joihin sovelletaan vuokralaissähkön lisämaksua. |
| --- | --- |

—

uusiutuvan sähkön tuotanto ja tukkumyynti uusiutuviin energialähteisiin perustuvista sähkölaitoksista, joihin sovelletaan vuokralaissähkön lisämaksua.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 21 päivänä syyskuuta 2023.

Komission puolesta

Thierry BRETON

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243.

1

(2)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1804, annettu 10 päivänä lokakuuta 2016, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU 34 ja 35 artiklan yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä (EUVL L 275, 12.10.2016, s. 39).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/944, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 125).

3

(4)  Hakemuksen sivu 3.

4

(5)  Vuoden 2021 EEG-lain ja vuoden 2023 EEG-lain liitteen 1 nro 4 mukaisesti vuotuinen markkina-arvo lasketaan kyseisen energialähteen spot-markkinahinnan kalenterivuoden aikaisesta keskiarvosta sähköpörsseissä, joissa sähkötuotteilla voidaan käydä kauppaa Saksan hintavyöhykkeellä.

5

(6)  Näin ollen komissio ei ole katsonut tarpeelliseksi hyväksyä tätä korvausta valtiontukilainsäädännön nojalla, ks. liittovaltion talous- ja energiaministeriön usein kysytyt kysymykset valtiontukilainsäädännön mukaisesta hyväksymisestä, 6 kohta, https://www.bmwk.de/Redaktion/DE/FAQ/EEG-2021-FAQ/faq-beihilferechtlichen-genehmigung-eu-kommission.html.

6

(7)  Komission täytäntöönpanopäätös 2012/218/EU, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2012, Saksassa perinteisiin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon ja niistä tuotetun sähkön tukkumyynnin jättämisestä vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY soveltamisalan ulkopuolelle (EUVL L 114, 26.4.2012, s. 21).

7

(8)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/71, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU soveltamatta jättämisestä sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin Alankomaissa (EUVL L 12, 17.1.2018, s. 53).

8

(9)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1499, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU soveltamisesta uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin Italiassa (EUVL L 342, 16.10.2020, s. 8).

9

(10)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1500, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU sovellettavuudesta sähkön tuotantoon ja tukkumyyntiin Liettuassa liittyvistä toiminnoista tehtyihin hankintasopimuksiin (EUVL L 342, 16.10.2020, s. 15).

10

(11)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/1376, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamisesta sähköntuotantoon ja tukkumyyntiin Tanskassa (EUVL L 206, 8.8.2022, s. 42).

11

(12)  Bundeskartellamtin lausunto BDEW:n hakemuksesta, joka koskee päätöstä direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdan sovellettavuudesta EEG-sähkön tuotantoon ja siihen liittyvään toimintaan Saksassa 1 päivästä tammikuuta 2012 alkaen käyttöön otetuissa laitoksissa (B8-70/20). Samaan aikaan Bundeskartellamt antoi lausunnon Ørsted A/S:n hakemuksesta, joka koskee päätöstä direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan 1 kohdan sovellettavuudesta EEG-sähkön tuotantoon Saksassa sijaitsevissa merituulipuistoissa (B8-102/20), 25.5.2022, C.1 kohta, s. 11.

12

(13)  Bundeskartellamtin päätös, 10.7.2018, B4-80/17, 167 ja sitä seuraavat kohdat – EnBW/MWV; BKartA, 31.5.2019 päivätty tapausselostus, B8-28/19 – RWE/E.ON vähemmistöosuudesta.

13

(14)  Pyyntö, 3.2 kohta.

14

(15)  Täytäntöönpanopäätös 2012/218/EU.

15

(16)  Ks. Ørstedin pyyntö, s. 40.

16

(17)  BNetzA/BKartA, seurantaraportti 2022, s. 52 ja sitä seuraavat sivut.

17

(18)  Bundeskartellamtin lausunto, idib., s. 44.

18

(19)  EEG-lain 21 §:n 1 momentin 1 kohta.

19

(20)  EEG-lain 21 §:n 3 momentti.

20

(21)  EEG-lain 20 §.

21

(22)  EEG-lain 20 ja 22 §.

22

(23)  EEG-lain 23 b §:n 2 momentti.

23

(24)  EEG-lain 21 a §.

24

(25)  Päätökset (EU) 2018/71 (EUVL L 12, 17.1.2018, s. 53) (Alankomaat), (EU) 2020/1499 (EUVL L 342, 16.10.2020, s. 8) (Italia), (EU) 2020/1500 (EUVL L 342, 16.10.2020, s. 15) (Liettua) ja (EU) 2022/1376 (EUVL L 206, 8.8.2022, s. 42) (Tanska).

25

(26)  Päätös (EU) 2018/71 (Alankomaat), 21 kohta.

26

(27)  Päätös (EU) 2020/1499 (Italia), 38 kohta.

27

(28)  Päätös (EU) 2020/1500 (Liettua), 30 kohta.

28

(29)  Päätös (EU) 2022/1376, 29 kohta.

29

(30)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

30

(31)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 27. huhtikuuta 2016, Österreichische Post AG v. komissio, T-463/14, ECLI:EU:T:2016:243, 28 kohta. Ks. myös direktiivin 2014/25/EU johdanto-osan 44 kappale.

31

Österreichische Post AG v. komissio

---