# Úřední věstník L 179/2023

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 179 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6614. července 2023 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 179

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6614. července 2023

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele diplomatických, služebních či úředních cestovních pasů | 1 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1448 ze dne 10. května 2023, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/127, pokud jde o vyplácení záloh v rámci školního projektu, a kterým se uvedené nařízení opravuje | 2 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1449 ze dne 12. června 2023, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/39, pokud jde o výplatu podpory, převody mezi příděly a správní kontroly | 5 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1450 ze dne 13. července 2023, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli (jiné než nerezavějící oceli), s kruhovým příčným průřezem a o vnějším průměru převyšujícím 406,4 mm, pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 | 9 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1451 ze dne 13. července 2023, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2020/2002, pokud jde o hlášení nákaz a informace, které mají členské státy předkládat za účelem schválení povinných a volitelných eradikačních programů a podávání zpráv o těchto programech a v žádostech o status území prostého nákazy (
  1
  ) | 48 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1452 ze dne 13. července 2023, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 | 57 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1453 ze dne 13. července 2023, kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2021/1533, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz krmiv a potravin pocházejících nebo odesílaných z Japonska po havárii v jaderné elektrárně Fukušima (
  1
  ) | 90 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1454 ze dne 13. července 2023 o udělení povolení Unie pro jednotlivý biocidní přípravek WESSOCLEAN GOLD LINE v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (
  1
  ) | 93 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1455 ze dne 13. července 2023, o naléhavém dočasném povolení látek octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát a síran kobaltnatý heptahydrát jako doplňkových látek pro přežvýkavce s funkčním bachorem, koňovité a zajíce (
  1
  ) | 103 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2023/1456 ze dne 10. července 2023 o jmenování jedné členky Účetního dvora | 113 |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2023/1457 ze dne 13. července 2023 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k námořní bezpečnosti v západní části Indického oceánu a v Rudém moři (EUNAVFOR ATALANTA) a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2023/311 (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023) | 114 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2023/1458 ze dne 11. července 2023 o některých dočasných mimořádných opatřeních v souvislosti s africkým morem prasat v Řecku
  (oznámeno pod číslem C(2023) 4794)

   (
  1
  ) | 116 |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | * | Rozhodnutí č. 1/2023 Smíšeného výboru Evropská unie–Švýcarsko pro leteckou dopravu zřízeného Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě ze dne 9. června 2023, kterým se nahrazuje příloha Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě [2023/1459] | 119 |
| | * | Rozhodnutí specializovaného výboru pro koordinaci sociálního zabezpečení zřízeného podle čl. 8 odst. 1 písm. p) dohody o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé č. 2/2023 ze dne 28. června 2023 o určení finanční instituce, která má sloužit jako referenční instituce pro stanovení sazby úroku z prodlení a směnného kurzu pro přepočet měn, jakož i data, ke kterému je třeba stanovit kurzy pro přepočet měn [2023/1460] | 147 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele diplomatických, služebních či úředních cestovních pasů

1

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1448 ze dne 10. května 2023, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/127, pokud jde o vyplácení záloh v rámci školního projektu, a kterým se uvedené nařízení opravuje

2

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1449 ze dne 12. června 2023, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/39, pokud jde o výplatu podpory, převody mezi příděly a správní kontroly

5

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1450 ze dne 13. července 2023, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli (jiné než nerezavějící oceli), s kruhovým příčným průřezem a o vnějším průměru převyšujícím 406,4 mm, pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

9

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1451 ze dne 13. července 2023, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2020/2002, pokud jde o hlášení nákaz a informace, které mají členské státy předkládat za účelem schválení povinných a volitelných eradikačních programů a podávání zpráv o těchto programech a v žádostech o status území prostého nákazy (
  1
  )

1

48

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1452 ze dne 13. července 2023, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

57

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1453 ze dne 13. července 2023, kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2021/1533, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz krmiv a potravin pocházejících nebo odesílaných z Japonska po havárii v jaderné elektrárně Fukušima (
  1
  )

1

90

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1454 ze dne 13. července 2023 o udělení povolení Unie pro jednotlivý biocidní přípravek WESSOCLEAN GOLD LINE v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (
  1
  )

1

93

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1455 ze dne 13. července 2023, o naléhavém dočasném povolení látek octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát a síran kobaltnatý heptahydrát jako doplňkových látek pro přežvýkavce s funkčním bachorem, koňovité a zajíce (
  1
  )

1

103

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2023/1456 ze dne 10. července 2023 o jmenování jedné členky Účetního dvora

113

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2023/1457 ze dne 13. července 2023 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k námořní bezpečnosti v západní části Indického oceánu a v Rudém moři (EUNAVFOR ATALANTA) a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2023/311 (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023)

114

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2023/1458 ze dne 11. července 2023 o některých dočasných mimořádných opatřeních v souvislosti s africkým morem prasat v Řecku
  (oznámeno pod číslem C(2023) 4794)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2023) 4794)

1

116

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

*

Rozhodnutí č. 1/2023 Smíšeného výboru Evropská unie–Švýcarsko pro leteckou dopravu zřízeného Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě ze dne 9. června 2023, kterým se nahrazuje příloha Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě [2023/1459]

119

*

Rozhodnutí specializovaného výboru pro koordinaci sociálního zabezpečení zřízeného podle čl. 8 odst. 1 písm. p) dohody o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé č. 2/2023 ze dne 28. června 2023 o určení finanční instituce, která má sloužit jako referenční instituce pro stanovení sazby úroku z prodlení a směnného kurzu pro přepočet měn, jakož i data, ke kterému je třeba stanovit kurzy pro přepočet měn [2023/1460]

147

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 14.7.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 179/1

---

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele diplomatických, služebních či úředních cestovních pasů

Dohoda mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele diplomatických, služebních či úředních cestovních pasů, vstoupila v platnost dne 1. října 2022, přičemž postup uvedený v článku 2 dohody byl dokončen dne 4. dubna 2022.

---

NAŘÍZENÍ

| 14.7.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 179/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 179/2

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2023/1448

ze dne 10. května 2023,

kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/127, pokud jde o vyplácení záloh v rámci školního projektu, a kterým se uvedené nařízení opravuje

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 ze dne 2. prosince 2021 o financování, řízení a monitorování společné zemědělské politiky a zrušení nařízení (EU) č. 1306/2013 (1), a zejména čl. 44 odst. 5 a čl. 64 odst. 3 písm. b) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 (2) se doplňuje nařízení (EU) 2021/2116 o pravidla týkající se platebních agentur a dalších subjektů, finančního řízení, schválení účetní závěrky, jistot a použití eura. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 (2) se doplňuje nařízení (EU) 2021/2116 o pravidla týkající se platebních agentur a dalších subjektů, finančního řízení, schválení účetní závěrky, jistot a použití eura.

| (2) | V souladu s čl. 44 odst. 3b nařízení (EU) 2021/2116 mohou členské státy rozhodnout o vyplácení záloh v rámci režimu podpory stanoveného v části II hlavě I kapitole II oddíle 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (3), pokud jde o podporu na školní rok 2023/2024 a následující školní roky. Pro zajištění soudržného a nediskriminačního vyplácení záloh a ochrany finančních prostředků Unie je vhodné stanovit zvláštní podmínky pro vyplácení záloh ve formě maximálních procentních podílů podpory žadatelům, jakož i požadavek, aby příjemci podpory složili jistotu. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 44 odst. 3b nařízení (EU) 2021/2116 mohou členské státy rozhodnout o vyplácení záloh v rámci režimu podpory stanoveného v části II hlavě I kapitole II oddíle 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (3), pokud jde o podporu na školní rok 2023/2024 a následující školní roky. Pro zajištění soudržného a nediskriminačního vyplácení záloh a ochrany finančních prostředků Unie je vhodné stanovit zvláštní podmínky pro vyplácení záloh ve formě maximálních procentních podílů podpory žadatelům, jakož i požadavek, aby příjemci podpory složili jistotu.

| (3) | Článek 19 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 stanoví zvláštní situace, v nichž nemusí příslušný orgán požadovat jistotu. Vzhledem k tomu, že riziko nedodržení povinností v rámci školního projektu je nízké, pokud jsou žadateli o podporu orgány veřejné moci, je vhodné umožnit příslušnému orgánu, aby rovněž u těchto žadatelů o podporu nemusel požadovat jistotu. |
| --- | --- |

(3)

Článek 19 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 stanoví zvláštní situace, v nichž nemusí příslušný orgán požadovat jistotu. Vzhledem k tomu, že riziko nedodržení povinností v rámci školního projektu je nízké, pokud jsou žadateli o podporu orgány veřejné moci, je vhodné umožnit příslušnému orgánu, aby rovněž u těchto žadatelů o podporu nemusel požadovat jistotu.

| (4) | V článku 28 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 by název měl rovněž odkazovat na propadnutí jistot a z důvodu jasnosti by měl být do odstavce 2 doplněn odkaz na článek 56 prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/128 (4), kterým se stanoví postup pro propadnutí jistoty. |
| --- | --- |

(4)

V článku 28 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 by název měl rovněž odkazovat na propadnutí jistot a z důvodu jasnosti by měl být do odstavce 2 doplněn odkaz na článek 56 prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/128 (4), kterým se stanoví postup pro propadnutí jistoty.

| (5) | Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno a opraveno, |
| --- | --- |

(5)

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno a opraveno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/127

V kapitole IIIa nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 se doplňuje nový článek, který zní:

„Článek 15b

Zvláštní podmínky pro vyplácení záloh podle čl. 44 odst. 3b nařízení (EU) 2021/2116

1.   Vyplácení záloh podle čl. 44 odst. 3b nařízení (EU) 2021/2116 nepřesáhne 80 % podpory na provádění jedné nebo více z těchto činností v průběhu školního roku, na kterou mají žadatelé o podporu nárok:

| a) | dodávek nebo distribuce produktů dětem; |
| --- | --- |

a)

dodávek nebo distribuce produktů dětem;

| b) | doprovodných vzdělávacích opatření; |
| --- | --- |

b)

doprovodných vzdělávacích opatření;

| c) | činností v oblasti sledování nebo hodnocení; |
| --- | --- |

c)

činností v oblasti sledování nebo hodnocení;

| d) | propagace. |
| --- | --- |

d)

propagace.

2.   Vyplácení záloh podle odstavce 1 je podmíněno složením jistoty, která odpovídá alespoň částce zálohy.

3.   Odchylně od článku 19 nemusí příslušný orgán požadovat jistotu také v případě, že stranou odpovědnou za plnění povinnosti je orgán veřejné moci.“

Článek 2

Oprava nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/127

Článek 28 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 se opravuje takto:

Článek 28

| 1) | název se nahrazuje tímto:

  „Uvolnění a propadnutí jistoty“; |
| --- | --- |

1)

název se nahrazuje tímto:

„Uvolnění a propadnutí jistoty“;

| 2) | odstavec 2 se nahrazuje tímto:

  „2.   Jestliže lhůta k prokázání konečného nároku na poskytnutí částky uplyne, aniž byl uvedený důkaz předložen, nechá příslušný orgán neprodleně propadnout jistotu v souladu s postupem stanoveným v článku 56 prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/128 (*).
  Pokud tak však stanoví zvláštní předpisy Unie, může být tento důkaz předložen i po uplynutí lhůty proti částečnému vrácení jistoty.


  (*)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/128 ze dne 21. prosince 2021, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116, pokud jde o platební agentury a další subjekty, finanční řízení, schvalování účetní závěrky, kontroly, jistoty a transparentnost (Úř. věst. L 20, 31.1.2022, s. 131).“
  " |
| --- | --- |

2)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Jestliže lhůta k prokázání konečného nároku na poskytnutí částky uplyne, aniž byl uvedený důkaz předložen, nechá příslušný orgán neprodleně propadnout jistotu v souladu s postupem stanoveným v článku 56 prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/128 (*).

Pokud tak však stanoví zvláštní předpisy Unie, může být tento důkaz předložen i po uplynutí lhůty proti částečnému vrácení jistoty.

(*)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/128 ze dne 21. prosince 2021, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116, pokud jde o platební agentury a další subjekty, finanční řízení, schvalování účetní závěrky, kontroly, jistoty a transparentnost (Úř. věst. L 20, 31.1.2022, s. 131).“
  "

*

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. května 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 435, 6.12.2021, s. 187.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 ze dne 7. prosince 2021, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 o pravidla týkající se platebních agentur a dalších subjektů, finančního řízení, schválení účetní závěrky, jistot a použití eura (Úř. věst. L 20, 31.1.2022, s. 95).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/128 ze dne 21. prosince 2021, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116, pokud jde o platební agentury a další subjekty, finanční řízení, schvalování účetní závěrky, kontroly, jistoty a transparentnost (Úř. věst. L 20, 31.1.2022, s. 131).

4

---

| 14.7.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 179/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 179/5

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1449

ze dne 12. června 2023,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/39, pokud jde o výplatu podpory, převody mezi příděly a správní kontroly

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 25 první pododstavec písm. a), b) a e) uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 ze dne 2. prosince 2021 o financování, řízení a monitorování společné zemědělské politiky a zrušení nařízení (EU) č. 1306/2013 (2), a zejména na čl. 60 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 44 odst. 3b nařízení (EU) 2021/2116 zavedlo možnost, aby členské státy vyplácely zálohy v rámci režimu podpory stanoveného v části II hlavě I kapitole II nařízení (EU) č. 1308/2013 (dále jen „školní projekt“), pokud jde o podporu na školní rok 2023/2024 a následující školní roky. Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 (3) doplňuje nařízení (EU) 2021/2116 tím, že stanoví mimo jiné pravidla týkající se jistot, včetně zvláštních podmínek pro výplatu záloh na podporu v rámci školního projektu ve formě maximálního procentního podílu podpory žadatelům a požadavku, aby žadatelé o podporu složili jistotu. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 44 odst. 3b nařízení (EU) 2021/2116 zavedlo možnost, aby členské státy vyplácely zálohy v rámci režimu podpory stanoveného v části II hlavě I kapitole II nařízení (EU) č. 1308/2013 (dále jen „školní projekt“), pokud jde o podporu na školní rok 2023/2024 a následující školní roky. Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 (3) doplňuje nařízení (EU) 2021/2116 tím, že stanoví mimo jiné pravidla týkající se jistot, včetně zvláštních podmínek pro výplatu záloh na podporu v rámci školního projektu ve formě maximálního procentního podílu podpory žadatelům a požadavku, aby žadatelé o podporu složili jistotu.

| (2) | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/39 (4) stanoví pravidla pro uplatňování školního projektu, včetně obsahu strategií členských států, a pro podávání žádostí o podporu a její výplatu po provedení činností v rámci školního projektu. Měla by být stanovena prováděcí pravidla, podle nichž mohou členské státy vyplácet zálohy v rámci školního projektu. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/39 (4) stanoví pravidla pro uplatňování školního projektu, včetně obsahu strategií členských států, a pro podávání žádostí o podporu a její výplatu po provedení činností v rámci školního projektu. Měla by být stanovena prováděcí pravidla, podle nichž mohou členské státy vyplácet zálohy v rámci školního projektu.

| (3) | Měla by být stanovena pravidla týkající se obsahu, četnosti a dokladů jako podkladu k žádostem o zálohy na podporu v rámci školního projektu, které předkládají žadatelé o podporu. |
| --- | --- |

(3)

Měla by být stanovena pravidla týkající se obsahu, četnosti a dokladů jako podkladu k žádostem o zálohy na podporu v rámci školního projektu, které předkládají žadatelé o podporu.

| (4) | Článek 4 prováděcího nařízení (EU) 2017/39 stanoví minimální požadavky, které musí žádosti o podporu splňovat, aby je žadatelé o podporu mohli podat příslušným orgánům poté, co byly činnosti, jichž se jejich žádosti o podporu týkají, provedeny, a mohli tak žádat o úhradu vynaložených výdajů. Upřesňuje rovněž písemné doklady požadované jako podklad uvedených žádostí. Povinnost podat žádost o podporu by měla platit i v případě, že žadateli o podporu byla záloha na podporu vyplacena. Je však vhodné stanovit zvláštní požadavky, pokud jde o žádosti o podporu, u nichž byly zálohy vyplaceny. |
| --- | --- |

(4)

Článek 4 prováděcího nařízení (EU) 2017/39 stanoví minimální požadavky, které musí žádosti o podporu splňovat, aby je žadatelé o podporu mohli podat příslušným orgánům poté, co byly činnosti, jichž se jejich žádosti o podporu týkají, provedeny, a mohli tak žádat o úhradu vynaložených výdajů. Upřesňuje rovněž písemné doklady požadované jako podklad uvedených žádostí. Povinnost podat žádost o podporu by měla platit i v případě, že žadateli o podporu byla záloha na podporu vyplacena. Je však vhodné stanovit zvláštní požadavky, pokud jde o žádosti o podporu, u nichž byly zálohy vyplaceny.

| (5) | Článek 5 prováděcího nařízení (EU) 2017/39 stanoví podmínky pro výplatu podpory příslušnými orgány žadatelům o podporu za účelem úhrady výdajů vynaložených při provádění činností v rámci školního projektu. Je vhodné stanovit pravidla pro výplatu záloh na podporu ze strany příslušných orgánů žadatelům o podporu a stanovit podmínky pro výplatu podpory v případě, že záloha na podporu byla vyplacena. Kromě toho by v článku 4 měly být stanoveny podmínky týkající se písemných dokladů stanovené v odstavcích 1 a 2 uvedeného článku, neboť jsou podkladem žádostí o podporu. |
| --- | --- |

(5)

Článek 5 prováděcího nařízení (EU) 2017/39 stanoví podmínky pro výplatu podpory příslušnými orgány žadatelům o podporu za účelem úhrady výdajů vynaložených při provádění činností v rámci školního projektu. Je vhodné stanovit pravidla pro výplatu záloh na podporu ze strany příslušných orgánů žadatelům o podporu a stanovit podmínky pro výplatu podpory v případě, že záloha na podporu byla vyplacena. Kromě toho by v článku 4 měly být stanoveny podmínky týkající se písemných dokladů stanovené v odstavcích 1 a 2 uvedeného článku, neboť jsou podkladem žádostí o podporu.

| (6) | Článek 6 prováděcího nařízení (EU) 2017/39 stanoví lhůty pro převody mezi finančními příděly na ovoce a zeleninu do škol a na mléko do škol a pro předkládání těchto oznámení o převodu Komisi v žádostech o podporu Unie uvedených v článku 3 zmíněného nařízení. V souladu s čl. 23a odst. 4 nařízení (EU) č. 1308/2013 mohou být převody prováděny jednou za školní rok, a to buď před stanovením definitivních přídělů pro následující školní rok, mezi předběžnými příděly členského státu nebo po začátku školního roku mezi definitivními příděly členského státu, pokud byly tyto příděly pro dotyčný členský stát stanoveny. Podle článků 3 a 6 prováděcího nařízení (EU) 2017/39 oznámí členské státy Komisi výši veškerých takových převodů mezi definitivními příděly do 31. ledna školního roku, v němž se provádějí. Aby se členským státům poskytla větší flexibilita při řízení jejich přídělů a aby se maximalizovalo jejich čerpání, je vhodné umožnit jim provádět převody mezi jejich definitivními příděly po uvedeném datu a oznámit je Komisi do 31. srpna následujícího po příslušném školním roce. |
| --- | --- |

(6)

Článek 6 prováděcího nařízení (EU) 2017/39 stanoví lhůty pro převody mezi finančními příděly na ovoce a zeleninu do škol a na mléko do škol a pro předkládání těchto oznámení o převodu Komisi v žádostech o podporu Unie uvedených v článku 3 zmíněného nařízení. V souladu s čl. 23a odst. 4 nařízení (EU) č. 1308/2013 mohou být převody prováděny jednou za školní rok, a to buď před stanovením definitivních přídělů pro následující školní rok, mezi předběžnými příděly členského státu nebo po začátku školního roku mezi definitivními příděly členského státu, pokud byly tyto příděly pro dotyčný členský stát stanoveny. Podle článků 3 a 6 prováděcího nařízení (EU) 2017/39 oznámí členské státy Komisi výši veškerých takových převodů mezi definitivními příděly do 31. ledna školního roku, v němž se provádějí. Aby se členským státům poskytla větší flexibilita při řízení jejich přídělů a aby se maximalizovalo jejich čerpání, je vhodné umožnit jim provádět převody mezi jejich definitivními příděly po uvedeném datu a oznámit je Komisi do 31. srpna následujícího po příslušném školním roce.

| (7) | Článek 9 prováděcího nařízení (EU) 2017/39 stanoví zvláštní pravidla pro kontroly, které mají členské státy provádět k zajištění souladu s právními předpisy týkajícími se školních projektů. Zahrnují systematickou správní kontrolu všech žádostí o podporu a požadavky na kontrolu podpůrných dokladů předložených spolu se žádostí o podporu. Je vhodné stanovit, že stejná pravidla platí pro žádosti o zálohy na podporu. Kromě toho je na základě zkušeností získaných při provádění školního projektu a v zájmu řádného finančního řízení rovněž vhodné upřesnit, že před výplatou podpory by měly být provedeny správní kontroly. |
| --- | --- |

(7)

Článek 9 prováděcího nařízení (EU) 2017/39 stanoví zvláštní pravidla pro kontroly, které mají členské státy provádět k zajištění souladu s právními předpisy týkajícími se školních projektů. Zahrnují systematickou správní kontrolu všech žádostí o podporu a požadavky na kontrolu podpůrných dokladů předložených spolu se žádostí o podporu. Je vhodné stanovit, že stejná pravidla platí pro žádosti o zálohy na podporu. Kromě toho je na základě zkušeností získaných při provádění školního projektu a v zájmu řádného finančního řízení rovněž vhodné upřesnit, že před výplatou podpory by měly být provedeny správní kontroly.

| (8) | Prováděcí nařízení (EU) 2017/39 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(8)

Prováděcí nařízení (EU) 2017/39 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (9) | Vzhledem k tomu, že členské státy mohou poskytovat zálohy pouze na podporu pro školní rok 2023/2024 a následující školní roky, a aby měly dostatek času na přizpůsobení svého kontrolního systému, je vhodné stanovit, že změny ustanovení o zálohových platbách a kontrolách se použijí pouze na podporu pro školní rok 2023/2024 a následující školní roky. |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem k tomu, že členské státy mohou poskytovat zálohy pouze na podporu pro školní rok 2023/2024 a následující školní roky, a aby měly dostatek času na přizpůsobení svého kontrolního systému, je vhodné stanovit, že změny ustanovení o zálohových platbách a kontrolách se použijí pouze na podporu pro školní rok 2023/2024 a následující školní roky.

| (10) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Prováděcí nařízení (EU) 2017/39 se mění takto:

| 1) | v čl. 2 odst. 2 se vkládá nové písmeno, které zní:






  „ea) | pokud se členské státy rozhodnou vyplatit zálohy na podporu v souladu s čl. 44 odst. 3b nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 (*1), maximální výše zálohy vyjádřená v procentním podílu podpory, na kterou mají žadatelé o podporu nárok, a podmínky pro poskytnutí zálohy; |
| --- | --- | --- |

1)

v čl. 2 odst. 2 se vkládá nové písmeno, které zní:

„ea)

pokud se členské státy rozhodnou vyplatit zálohy na podporu v souladu s čl. 44 odst. 3b nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 (*1), maximální výše zálohy vyjádřená v procentním podílu podpory, na kterou mají žadatelé o podporu nárok, a podmínky pro poskytnutí zálohy;

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 ze dne 2. prosince 2021 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a zrušení nařízení (EU) č. 1306/2013 (Úř. věst. L 435, 6.12.2021, s. 187).“;"

| 2) | za článek 3 se vkládá nový článek 3a, který zní:

  „Článek 3a
  Žádosti o zálohy na podporu podané žadateli o podporu

  1.   Členské státy, které se rozhodnou vyplatit zálohy na podporu v souladu s čl. 44 odst. 3b nařízení (EU) 2021/2116, určí formu, obsah, četnost a lhůtu žádostí o zálohy na podporu podaných žadateli o podporu.


  2.   Členské státy upřesní doklady, které se předkládají na podporu žádostí o zálohy na podporu, včetně dokladů nezbytných pro výpočet částky, na kterou mají žadatelé o podporu nárok.“

  ; |
| --- | --- |

2)

za článek 3 se vkládá nový článek 3a, který zní:

„Článek 3a

Žádosti o zálohy na podporu podané žadateli o podporu

1.   Členské státy, které se rozhodnou vyplatit zálohy na podporu v souladu s čl. 44 odst. 3b nařízení (EU) 2021/2116, určí formu, obsah, četnost a lhůtu žádostí o zálohy na podporu podaných žadateli o podporu.

2.   Členské státy upřesní doklady, které se předkládají na podporu žádostí o zálohy na podporu, včetně dokladů nezbytných pro výpočet částky, na kterou mají žadatelé o podporu nárok.“

| 3) | Článek 4 se mění takto:






  a) | vkládá se nový odstavec, který zní:

  „1a.   Žadatelé o podporu předloží žádost o podporu, včetně případů, kdy byla vyplacena záloha, aby mohli žádat o úhradu výdajů vzniklých při provádění činností v rámci školního projektu. Žádost o podporu lze podat až po úplném provedení činností, na které se žádost o podporu vztahuje.“
  ; |
| --- | --- | --- |

3)

Článek 4 se mění takto:

a)

vkládá se nový odstavec, který zní:

„1a.   Žadatelé o podporu předloží žádost o podporu, včetně případů, kdy byla vyplacena záloha, aby mohli žádat o úhradu výdajů vzniklých při provádění činností v rámci školního projektu. Žádost o podporu lze podat až po úplném provedení činností, na které se žádost o podporu vztahuje.“

| b) | vkládá se nový odstavec 2a, který zní:

  „2a.   Pokud byla záloha vyplacena, musí žádost o podporu obsahovat informace o výši této zálohy.“
  ; |
| --- | --- |

b)

vkládá se nový odstavec 2a, který zní:

„2a.   Pokud byla záloha vyplacena, musí žádost o podporu obsahovat informace o výši této zálohy.“

| c) | odstavec 6 se nahrazuje tímto:

  „6.   Členské státy upřesní, jaké doklady se mají na podporu žádostí o podporu předložit. Jako minimální požadavek musí být částky požadované v žádostech o podporu doloženy písemnými doklady, které prokazují:






  a) | že pro účely školního projektu byla daná množství dodána nebo distribuována a/nebo že byly dodány dané materiály či služby; a |
| --- | --- | --- |

c)

odstavec 6 se nahrazuje tímto:

„6.   Členské státy upřesní, jaké doklady se mají na podporu žádostí o podporu předložit. Jako minimální požadavek musí být částky požadované v žádostech o podporu doloženy písemnými doklady, které prokazují:

a)

že pro účely školního projektu byla daná množství dodána nebo distribuována a/nebo že byly dodány dané materiály či služby; a

| b) | pokud členský stát používá systém založený na nákladech, cenu produktů, materiálů nebo služeb, které byly poskytnuty, distribuovány nebo dodány, spolu s potvrzením nebo dokladem o zaplacení nebo rovnocenným dokladem.
  V případě žádostí o podporu na doprovodná vzdělávací opatření, sledování, hodnocení a propagace, obsahují doklady rovněž finanční rozpis podle jednotlivých činností a podrobné údaje o souvisejících nákladech.“ |
| --- | --- |

b)

pokud členský stát používá systém založený na nákladech, cenu produktů, materiálů nebo služeb, které byly poskytnuty, distribuovány nebo dodány, spolu s potvrzením nebo dokladem o zaplacení nebo rovnocenným dokladem.

V případě žádostí o podporu na doprovodná vzdělávací opatření, sledování, hodnocení a propagace, obsahují doklady rovněž finanční rozpis podle jednotlivých činností a podrobné údaje o souvisejících nákladech.“

| 4) | Článek 5 se nahrazuje tímto:

  „Článek 5
  Výplata podpory, včetně záloh na podporu

  1.   Zálohy na podporu vyplácí příslušný orgán teprve po předložení žádosti v souladu s článkem 3a tohoto nařízení a v případě, že se vyžaduje složení jistoty uvedené v článku 15b nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 (*2), dokumentace o složení jistoty, pokud příslušný orgán již nemá důkaz, že jistota byla složena.


  2.   Podporu na úhradu výdajů vzniklých při provádění školního projektu vyplácí příslušný orgán teprve po předložení žádosti spolu s požadovanými podpůrnými důkazy v souladu s článkem 4. Podpora se vyplácí do tří měsíců ode dne podání žádosti o podporu, pokud nebylo zahájeno správní šetření.
  Pokud byla vyplacena záloha, rovná se výplata podpory rozdílu mezi částkou podpory, která má být vyplacena, a částkou vyplacené zálohy.



  (*2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 ze dne 7. prosince 2021, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 o pravidla týkající se platebních agentur a dalších subjektů, finančního řízení, schválení účetní závěrky, jistot a použití eura (Úř. věst. L 20, 31.1.2022, s. 95).“;" |
| --- | --- |

4)

Článek 5 se nahrazuje tímto:

„Článek 5

Výplata podpory, včetně záloh na podporu

1.   Zálohy na podporu vyplácí příslušný orgán teprve po předložení žádosti v souladu s článkem 3a tohoto nařízení a v případě, že se vyžaduje složení jistoty uvedené v článku 15b nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 (*2), dokumentace o složení jistoty, pokud příslušný orgán již nemá důkaz, že jistota byla složena.

2.   Podporu na úhradu výdajů vzniklých při provádění školního projektu vyplácí příslušný orgán teprve po předložení žádosti spolu s požadovanými podpůrnými důkazy v souladu s článkem 4. Podpora se vyplácí do tří měsíců ode dne podání žádosti o podporu, pokud nebylo zahájeno správní šetření.

Pokud byla vyplacena záloha, rovná se výplata podpory rozdílu mezi částkou podpory, která má být vyplacena, a částkou vyplacené zálohy.

(*2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 ze dne 7. prosince 2021, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 o pravidla týkající se platebních agentur a dalších subjektů, finančního řízení, schválení účetní závěrky, jistot a použití eura (Úř. věst. L 20, 31.1.2022, s. 95).“;"

*2

| 5) | v článku 6 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Převody mezi definitivními příděly podle čl. 23a odst. 4 třetího pododstavce písm. b) nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud nebyly provedeny žádné převody mezi předběžnými příděly, se oznamují buď v žádosti o podporu Unie podle článku 3 tohoto nařízení, nebo v oznámení uvedeném v druhém pododstavci tohoto odstavce.
  Pokud členské státy v souladu s prvním pododstavcem tohoto odstavce provedou převody definitivních přídělů po 31. lednu, oznámí je Komisi do 31. srpna následujícího po dotyčném školním roce.“
  ; |
| --- | --- |

5)

v článku 6 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Převody mezi definitivními příděly podle čl. 23a odst. 4 třetího pododstavce písm. b) nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud nebyly provedeny žádné převody mezi předběžnými příděly, se oznamují buď v žádosti o podporu Unie podle článku 3 tohoto nařízení, nebo v oznámení uvedeném v druhém pododstavci tohoto odstavce.

Pokud členské státy v souladu s prvním pododstavcem tohoto odstavce provedou převody definitivních přídělů po 31. lednu, oznámí je Komisi do 31. srpna následujícího po dotyčném školním roce.“

| 6) | Článek 9 se mění takto:






  a) | odstavec 1 se nahrazují tímto:

  „1.   Členské státy přijmou veškerá opatření nezbytná k dodržování tohoto nařízení. Uvedená opatření zahrnují systematickou správní kontrolu všech žádostí o podporu uvedených v článku 3a a žádostí o podporu uvedených v článku 4 před platbou. Členské státy kontrolují u každé žádosti reprezentativní vzorek podpůrných dokladů předložených se žádostí.“
  ; |
| --- | --- | --- |

6)

Článek 9 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazují tímto:

„1.   Členské státy přijmou veškerá opatření nezbytná k dodržování tohoto nařízení. Uvedená opatření zahrnují systematickou správní kontrolu všech žádostí o podporu uvedených v článku 3a a žádostí o podporu uvedených v článku 4 před platbou. Členské státy kontrolují u každé žádosti reprezentativní vzorek podpůrných dokladů předložených se žádostí.“

| b) | odstavec 2 se zrušuje; |
| --- | --- |

b)

odstavec 2 se zrušuje;

| c) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:

  „4.   V případě podpory, o kterou bylo zažádáno ve vztahu k dodávce a distribuci produktů a k doprovodným vzdělávacím opatřením, se správní kontroly prováděné u žádostí o podporu uvedených v článku 4 doplňují o kontroly na místě v souladu s článkem 10.“
  . |
| --- | --- |

c)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   V případě podpory, o kterou bylo zažádáno ve vztahu k dodávce a distribuci produktů a k doprovodným vzdělávacím opatřením, se správní kontroly prováděné u žádostí o podporu uvedených v článku 4 doplňují o kontroly na místě v souladu s článkem 10.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Ustanovení čl. 1 odst. 2 až 4 a 6 se použijí na podporu od školního roku 2023/2024.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. června 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. L 435, 6.12.2021, s. 187.

2

(3)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 ze dne 7. prosince 2021, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 o pravidla týkající se platebních agentur a dalších subjektů, finančního řízení, schválení účetní závěrky, jistot a použití eura (Úř. věst. L 20, 31.1.2022, s. 95).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/39 ze dne 3. listopadu 2016, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o podporu Unie na dodávky ovoce a zeleniny, banánů a mléka do vzdělávacích zařízení (Úř. věst. L 5, 10.1.2017, s. 1).

4

---

| 14.7.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 179/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 179/9

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1450

ze dne 13. července 2023,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli (jiné než nerezavějící oceli), s kruhovým příčným průřezem a o vnějším průměru převyšujícím 406,4 mm, pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Předchozí šetření a platná opatření

Předchozí šetření a platná opatření

| (1) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/804 (2) uložila Evropská komise antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli (jiné než nerezavějící oceli), s kruhovým příčným průřezem a o vnějším průměru převyšujícím 406,4 mm, pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „původní opatření“). Na šetření, které vedlo k uložení původních opatření, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/804 (2) uložila Evropská komise antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli (jiné než nerezavějící oceli), s kruhovým příčným průřezem a o vnějším průměru převyšujícím 406,4 mm, pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „původní opatření“). Na šetření, které vedlo k uložení původních opatření, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.

2

| (2) | Stávající sazby antidumpingového cla se pohybují v rozmezí 29,2 % až 41,4 % z dovozu pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, 45,6 % pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku a 54,9 % pro všechny ostatní společnosti v Čínské lidové republice (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“). |
| --- | --- |

(2)

Stávající sazby antidumpingového cla se pohybují v rozmezí 29,2 % až 41,4 % z dovozu pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, 45,6 % pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku a 54,9 % pro všechny ostatní společnosti v Čínské lidové republice (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“).

1.2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (3) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

| (4) | Žádost o přezkum podalo dne 10. února 2022 Evropské sdružení pro ocelové trubky (dále jen „žadatel“ nebo „ESTA“) jménem výrobního odvětví Unie vyrábějícího určité bezešvé trubky a duté profily ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli (jiné než nerezavějící oceli), s kruhovým příčným průřezem a o vnějším průměru převyšujícím 406,4 mm, ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost o přezkum vycházela ze skutečnosti, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a přetrvání nebo obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(4)

Žádost o přezkum podalo dne 10. února 2022 Evropské sdružení pro ocelové trubky (dále jen „žadatel“ nebo „ESTA“) jménem výrobního odvětví Unie vyrábějícího určité bezešvé trubky a duté profily ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli (jiné než nerezavějící oceli), s kruhovým příčným průřezem a o vnějším průměru převyšujícím 406,4 mm, ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost o přezkum vycházela ze skutečnosti, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a přetrvání nebo obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

1.3.   Zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti

Zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti

| (5) | Komise poté, co po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, dne 12. května 2022 zahájila přezkum před pozbytím platnosti týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli (jiné než nerezavějící oceli), s kruhovým příčným průřezem a o vnějším průměru převyšujícím 406,4 mm, pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“) na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“). |
| --- | --- |

(5)

Komise poté, co po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, dne 12. května 2022 zahájila přezkum před pozbytím platnosti týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli (jiné než nerezavějící oceli), s kruhovým příčným průřezem a o vnějším průměru převyšujícím 406,4 mm, pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“) na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).

Úředním věstníku Evropské unie

3

1.4.   Připomínky k zahájení přezkumu

Připomínky k zahájení přezkumu

| (6) | Po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu čínští spolupracující vyvážející výrobci vyjádřili pochybnost, zda skutečnost, že se žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku v původním šetření nepřipojil k žádosti o tento přezkum, neznamená úplné zotavení dotčených společností z dumpingového dovozu a dovozu působícího újmu. |
| --- | --- |

(6)

Po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu čínští spolupracující vyvážející výrobci vyjádřili pochybnost, zda skutečnost, že se žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku v původním šetření nepřipojil k žádosti o tento přezkum, neznamená úplné zotavení dotčených společností z dumpingového dovozu a dovozu působícího újmu.

| (7) | Komise nejprve uvedla, že vyvážející výrobci nezpochybnili skutečnost, že žádost splňuje podmínky stanovené v čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Byla podána Evropským sdružením pro ocelové trubky, které představuje více než 25 % celkové výroby v Unii, a podpořena výrobci v Unii, které představují více než 50 % celkové výroby v EU. Za druhé, výrobce v Unii Huta Batory byl zařazen do vzorku v obou šetřeních, v původním šetření i v přezkumu před pozbytím platnosti. Za třetí, společnost Válcovny trub Chomutov, a.s., druhý výrobce zařazený do vzorku v původním šetření, podpořila žádost o přezkum před pozbytím platnosti, avšak Komise ji do vzorku nezařadila. A konečně, další dvě společnosti, které byly zařazeny do vzorku v původním šetření, Arcelor Mittal Tubular Products Roman a Vallourec Deutschland GmbH, trh Unie opustily nebo jej opouštějí. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(7)

Komise nejprve uvedla, že vyvážející výrobci nezpochybnili skutečnost, že žádost splňuje podmínky stanovené v čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Byla podána Evropským sdružením pro ocelové trubky, které představuje více než 25 % celkové výroby v Unii, a podpořena výrobci v Unii, které představují více než 50 % celkové výroby v EU. Za druhé, výrobce v Unii Huta Batory byl zařazen do vzorku v obou šetřeních, v původním šetření i v přezkumu před pozbytím platnosti. Za třetí, společnost Válcovny trub Chomutov, a.s., druhý výrobce zařazený do vzorku v původním šetření, podpořila žádost o přezkum před pozbytím platnosti, avšak Komise ji do vzorku nezařadila. A konečně, další dvě společnosti, které byly zařazeny do vzorku v původním šetření, Arcelor Mittal Tubular Products Roman a Vallourec Deutschland GmbH, trh Unie opustily nebo jej opouštějí. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (8) | Vyvážející výrobci dále tvrdili, že přezkum před pozbytím platnosti se zahájí, jestliže žádost obsahuje dostatečné důkazy o tom, že dumping a újma pravděpodobně přetrvají nebo se obnoví, pokud opatření pozbude platnosti, a že pozitivní zjištění musí být podloženo věcnými důkazy. Na podporu svého tvrzení zdůraznili, že čínští vyvážející výrobci kvůli používání různých metod pro výpočet cen v reprezentativní zemi nemohou běžnou hodnotu nikdy zjistit. |
| --- | --- |

(8)

Vyvážející výrobci dále tvrdili, že přezkum před pozbytím platnosti se zahájí, jestliže žádost obsahuje dostatečné důkazy o tom, že dumping a újma pravděpodobně přetrvají nebo se obnoví, pokud opatření pozbude platnosti, a že pozitivní zjištění musí být podloženo věcnými důkazy. Na podporu svého tvrzení zdůraznili, že čínští vyvážející výrobci kvůli používání různých metod pro výpočet cen v reprezentativní zemi nemohou běžnou hodnotu nikdy zjistit.

| (9) | Komise uvedla, že přezkoumala přesnost a dostatečnost předložených důkazů a v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení současného šetření. V každém případě vyvážející výrobci neposkytli příklad nedostatečných důkazů, a proto toto tvrzení nebylo podloženo žádným řádným odůvodněním. Pokud jde o běžnou hodnotu, vyvážející výrobci měli dostatek příležitostí k ověření použité metody (použitých metod) a vypočtené běžné hodnoty v žádosti. Jejich tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(9)

Komise uvedla, že přezkoumala přesnost a dostatečnost předložených důkazů a v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení současného šetření. V každém případě vyvážející výrobci neposkytli příklad nedostatečných důkazů, a proto toto tvrzení nebylo podloženo žádným řádným odůvodněním. Pokud jde o běžnou hodnotu, vyvážející výrobci měli dostatek příležitostí k ověření použité metody (použitých metod) a vypočtené běžné hodnoty v žádosti. Jejich tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (10) | Vyvážející výrobci dále uvedli, že obchodní operace výrobců v Unii týkající se dotčeného výrobku jsou mnohem více závislé na podmínkách zámořských trhů než na podmínkách v Unii a že zhoršení vývozní výkonnosti žadatelů od roku 2019 nelze přičíst dovozu pocházejícímu z Číny. Rovněž tvrdili, že kromě nízké vývozní výkonnosti byla část negativních trendů vývoje v Unii přičítána také vypuknutí pandemie COVID-19, zejména v roce 2020. Tvrdili dále, že výrobní náklady na tunu, které byly vykázány v žádosti, tj. 1 245 EUR až 1 291 EUR, byly podstatně nižší než náklady uvedené v původním šetření. |
| --- | --- |

(10)

Vyvážející výrobci dále uvedli, že obchodní operace výrobců v Unii týkající se dotčeného výrobku jsou mnohem více závislé na podmínkách zámořských trhů než na podmínkách v Unii a že zhoršení vývozní výkonnosti žadatelů od roku 2019 nelze přičíst dovozu pocházejícímu z Číny. Rovněž tvrdili, že kromě nízké vývozní výkonnosti byla část negativních trendů vývoje v Unii přičítána také vypuknutí pandemie COVID-19, zejména v roce 2020. Tvrdili dále, že výrobní náklady na tunu, které byly vykázány v žádosti, tj. 1 245 EUR až 1 291 EUR, byly podstatně nižší než náklady uvedené v původním šetření.

| (11) | Komise uvedla, že ve fázi žádosti je dostačující, když se na základě informací, které má žadatel přiměřeně k dispozici, předloží důkazy, které dokládají, že pokud by opatření pozbyla platnosti, existuje pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení újmy. V tomto ohledu, i kdyby tvrzení vyvážejících výrobců, že se hospodářská situace výrobního odvětví Unie zhoršila v důsledku jiných faktorů než dovozu z Číny, byla správná, předložené argumenty nezpochybnily skutečnost, že dovoz z Číny zůstával v absolutním vyjádření a v podílu na trhu významný. Z důkazů uvedených v žádosti dále vyplývá, že pokud by opatření pozbyla platnosti, újma by se pravděpodobně obnovila. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(11)

Komise uvedla, že ve fázi žádosti je dostačující, když se na základě informací, které má žadatel přiměřeně k dispozici, předloží důkazy, které dokládají, že pokud by opatření pozbyla platnosti, existuje pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení újmy. V tomto ohledu, i kdyby tvrzení vyvážejících výrobců, že se hospodářská situace výrobního odvětví Unie zhoršila v důsledku jiných faktorů než dovozu z Číny, byla správná, předložené argumenty nezpochybnily skutečnost, že dovoz z Číny zůstával v absolutním vyjádření a v podílu na trhu významný. Z důkazů uvedených v žádosti dále vyplývá, že pokud by opatření pozbyla platnosti, újma by se pravděpodobně obnovila. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (12) | Vyvážející výrobci rovněž tvrdili, že hospodářská výkonnost společnosti Tenaris před dopadem pandemie a po ní byla silná a v normě. V případě společnosti Tubos Reunidos SA zůstala hodnota prodeje po dobu tří po sobě následujících let počínaje rokem 2018 na stejné úrovni a poté od roku 2020 se hodnoty prodeje zvyšovaly. Poklesl pouze prodej na vývoz do třetích zemí, s výjimkou trhu USA. Na podporu svých tvrzení o situaci výrobců v EU poskytli důkazy o ambiciózních plánech obou společností buď investovat a rozšířit svá výrobní zařízení v Unii, nebo je modernizovat. |
| --- | --- |

(12)

Vyvážející výrobci rovněž tvrdili, že hospodářská výkonnost společnosti Tenaris před dopadem pandemie a po ní byla silná a v normě. V případě společnosti Tubos Reunidos SA zůstala hodnota prodeje po dobu tří po sobě následujících let počínaje rokem 2018 na stejné úrovni a poté od roku 2020 se hodnoty prodeje zvyšovaly. Poklesl pouze prodej na vývoz do třetích zemí, s výjimkou trhu USA. Na podporu svých tvrzení o situaci výrobců v EU poskytli důkazy o ambiciózních plánech obou společností buď investovat a rozšířit svá výrobní zařízení v Unii, nebo je modernizovat.

| (13) | Komise uvedla, že ukazatele újmy nejsou analyzovány na úrovni jednotlivých výrobců, ale na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění výše, žádost v souvislosti s celým výrobním odvětvím Unie obsahovala dostatečné důkazy o přetrvání nebo obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti. Tento argument byl tedy zamítnut. |
| --- | --- |

(13)

Komise uvedla, že ukazatele újmy nejsou analyzovány na úrovni jednotlivých výrobců, ale na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění výše, žádost v souvislosti s celým výrobním odvětvím Unie obsahovala dostatečné důkazy o přetrvání nebo obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti. Tento argument byl tedy zamítnut.

| (14) | Vyvážející výrobci rovněž tvrdili, že trh Unie je konfrontován s rychlým nárůstem dovozu z Thajska, který silně ovlivňuje účinek zavedených opatření a postavení žadatelů na trhu. Navíc se ochranná opatření vztahují i na dotčený výrobek a zůstanou v platnosti do 30. června 2024. |
| --- | --- |

(14)

Vyvážející výrobci rovněž tvrdili, že trh Unie je konfrontován s rychlým nárůstem dovozu z Thajska, který silně ovlivňuje účinek zavedených opatření a postavení žadatelů na trhu. Navíc se ochranná opatření vztahují i na dotčený výrobek a zůstanou v platnosti do 30. června 2024.

| (15) | Komise uvedla, že pokud jde o dovoz z Thajska, strany neprokázaly, jak by jejich tvrzení zpochybnilo důkazy obsažené v žádosti týkající se přetrvání/obnovení újmy. Pokud jde o ochranná opatření, antidumpingová opatření řeší jinou situaci než ochranná opatření. Ochranná opatření týkající se oceli navíc nebrání uložení antidumpingových opatření v rámci kvót osvobozených od ochranného cla. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(15)

Komise uvedla, že pokud jde o dovoz z Thajska, strany neprokázaly, jak by jejich tvrzení zpochybnilo důkazy obsažené v žádosti týkající se přetrvání/obnovení újmy. Pokud jde o ochranná opatření, antidumpingová opatření řeší jinou situaci než ochranná opatření. Ochranná opatření týkající se oceli navíc nebrání uložení antidumpingových opatření v rámci kvót osvobozených od ochranného cla. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

1.5.   Období přezkumného šetření a posuzované období

Období přezkumného šetření a posuzované období

| (16) | Šetření ohledně přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2018 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(16)

Šetření ohledně přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2018 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

1.6.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (17) | V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Kromě toho Komise výslovně informovala žadatele, výrobce v Unii, odborové svazy, známé výrobce v Čínské lidové republice a orgány Čínské lidové republiky, známé dovozce, uživatele a obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich zahájení přezkumu před pozbytím platnosti týká, a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(17)

V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Kromě toho Komise výslovně informovala žadatele, výrobce v Unii, odborové svazy, známé výrobce v Čínské lidové republice a orgány Čínské lidové republiky, známé dovozce, uživatele a obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich zahájení přezkumu před pozbytím platnosti týká, a vyzvala je k účasti.

| (18) | Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(18)

Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

a)   Výběr vzorku

| (19) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení by mohlo být nutné vybrat vzorek zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(19)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení by mohlo být nutné vybrat vzorek zúčastněných stran.

b)   Výběr vzorku výrobců v Unii

| (20) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. V souladu s článkem 17 základního nařízení Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v Unii, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán, a na základě zeměpisného rozložení vzorku. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo téměř 76 % celkového objemu výroby a 67 % celkového objemu prodeje známých výrobců obdobného výrobku v Unii. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily, neobdržela však žádné připomínky. Vzorek byl proto potvrzen. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní. |
| --- | --- |

(20)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. V souladu s článkem 17 základního nařízení Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v Unii, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán, a na základě zeměpisného rozložení vzorku. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo téměř 76 % celkového objemu výroby a 67 % celkového objemu prodeje známých výrobců obdobného výrobku v Unii. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily, neobdržela však žádné připomínky. Vzorek byl proto potvrzen. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.

c)   Výběr vzorku dovozců

| (21) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(21)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu.

| (22) | Jen jeden dovozce, který není ve spojení, poskytl požadované informace a souhlasil se zařazením do vzorku. Vzhledem k takto nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(22)

Jen jeden dovozce, který není ve spojení, poskytl požadované informace a souhlasil se zařazením do vzorku. Vzhledem k takto nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.

d)   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

| (23) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby zjistilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem. |
| --- | --- |

(23)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby zjistilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem.

| (24) | Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili dva vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců v ČLR. Vzhledem k nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný, a prošetřila všechny vyvážející výrobce, kteří se přihlásili. |
| --- | --- |

(24)

Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili dva vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců v ČLR. Vzhledem k nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný, a prošetřila všechny vyvážející výrobce, kteří se přihlásili.

e)   Dotazníky a inspekce na místě

| (25) | Komise zaslala vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“) dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v ČLR ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(25)

Komise zaslala vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“) dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v ČLR ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení.

| (26) | Komise rovněž zaslala dotazníky výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, uživatelům, sdružením výrobců v Unii a vyvážejícím výrobcům. Stejné dotazníky byly rovněž zpřístupněny on-line (4). |
| --- | --- |

(26)

Komise rovněž zaslala dotazníky výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, uživatelům, sdružením výrobců v Unii a vyvážejícím výrobcům. Stejné dotazníky byly rovněž zpřístupněny on-line (4).

4

| (27) | Komise obdržela odpovědi na dotazník od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, jednoho dovozce, který není ve spojení, sdružení výrobců v Unii a dvou vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(27)

Komise obdržela odpovědi na dotazník od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, jednoho dovozce, který není ve spojení, sdružení výrobců v Unii a dvou vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců.

| (28) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností: | Výrobci v Unii







  — | Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie, |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

Výrobci v Unii

Výrobci v Unii

—

Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie,

| — | Tubos Reunidos Group S.L.U., Trápaga, Vizcaya, Španělsko |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos Group S.L.U., Trápaga, Vizcaya, Španělsko

| — | Alchemia S.A., Chořov, Polsko |
| --- | --- |

—

Alchemia S.A., Chořov, Polsko

| | Sdružení v Unii |
| --- | --- |

Sdružení v Unii

Sdružení v Unii

| (29) | Komise rovněž provedla inspekci na místě u tohoto sdružení:






  — | Evropské sdružení pro ocelové trubky (European Steel Tube Association), Paříž, Francie.

  Vyvážející výrobci v ČLR |
| --- | --- | --- |

(29)

Komise rovněž provedla inspekci na místě u tohoto sdružení:

—

Evropské sdružení pro ocelové trubky (European Steel Tube Association), Paříž, Francie.

Vyvážející výrobci v ČLR

Vyvážející výrobci v ČLR

| (30) | Vzhledem k vypuknutí pandemie COVID-19 a následným opatřením přijatým k jejímu řešení (dále jen „oznámení o COVID-19“) (5) nemohla Komise provést inspekce na místě v prostorách vyvážejících výrobců. Namísto toho Komise provedla na dálku křížovou kontrolu všech informací, které považovala za nezbytné pro svá zjištění v souladu s oznámením o COVID-19. Komise uspořádala videokonference s těmito vyvážejícími výrobci/skupinami vyvážejících výrobců:






  — | CITIC Pacific Group, |
| --- | --- | --- |

(30)

Vzhledem k vypuknutí pandemie COVID-19 a následným opatřením přijatým k jejímu řešení (dále jen „oznámení o COVID-19“) (5) nemohla Komise provést inspekce na místě v prostorách vyvážejících výrobců. Namísto toho Komise provedla na dálku křížovou kontrolu všech informací, které považovala za nezbytné pro svá zjištění v souladu s oznámením o COVID-19. Komise uspořádala videokonference s těmito vyvážejícími výrobci/skupinami vyvážejících výrobců:

5

—

CITIC Pacific Group,

| — | Daye Special Steel Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Daye Special Steel Co., Ltd,

| — | Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd,

| — | Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

1.7.   Připomínky vznesené po poskytnutí konečných informací

Připomínky vznesené po poskytnutí konečných informací

| (31) | Ve svých připomínkách po poskytnutí konečných informací zpochybnili spolupracující vyvážející výrobci, společnosti Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. a Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd, údajnou neúčast výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku v původním šetření, v tomto přezkumu před pozbytím platnosti a důvody, proč nebyli tentokrát zařazeni do vzorku. Kromě toho uvedli, že společnost Huta Batory nebyla v tomto přezkumu před pozbytím platnosti uvedena jako jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku. Dále uvedli, že nemohou posoudit, zda zjištění obnovení újmy souviselo se změnami ve vzorku mezi oběma šetřeními. |
| --- | --- |

(31)

Ve svých připomínkách po poskytnutí konečných informací zpochybnili spolupracující vyvážející výrobci, společnosti Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. a Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd, údajnou neúčast výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku v původním šetření, v tomto přezkumu před pozbytím platnosti a důvody, proč nebyli tentokrát zařazeni do vzorku. Kromě toho uvedli, že společnost Huta Batory nebyla v tomto přezkumu před pozbytím platnosti uvedena jako jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku. Dále uvedli, že nemohou posoudit, zda zjištění obnovení újmy souviselo se změnami ve vzorku mezi oběma šetřeními.

| (32) | Komise uvedla, že argumentem předloženým spolupracujícími vyvážejícími výrobci se zabývá 7. bod odůvodnění. Konkrétně výrobce v Unii Huta Batory byl zařazen do vzorku v obou šetřeních, v původním šetření i v přezkumu před pozbytím platnosti. Tato společnost je nyní známa jako Alchemia S.A. |
| --- | --- |

(32)

Komise uvedla, že argumentem předloženým spolupracujícími vyvážejícími výrobci se zabývá 7. bod odůvodnění. Konkrétně výrobce v Unii Huta Batory byl zařazen do vzorku v obou šetřeních, v původním šetření i v přezkumu před pozbytím platnosti. Tato společnost je nyní známa jako Alchemia S.A.

| (33) | Pokud jde o ostatní společnosti, jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, výrobci v Unii byli zařazeni do vzorku na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v Unii, který může být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Jelikož k vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky, vzorek byl potvrzen a byl shledán reprezentativním pro výrobní odvětví Unie. Kromě toho, i když se vzorek mezi původním šetřením a tímto přezkumem před pozbytím platnosti změnil, vyvážející výrobci nepředložili žádné důkazy o tom, že vzorek není reprezentativní. Komise navíc při posuzování situace výrobního odvětví Unie a obnovení újmy zakládá svou analýzu rovněž na makroekonomických ukazatelích týkajících se všech výrobců v Unii, včetně těch, kteří byli zařazeni do vzorku v původním šetření. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(33)

Pokud jde o ostatní společnosti, jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, výrobci v Unii byli zařazeni do vzorku na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v Unii, který může být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Jelikož k vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky, vzorek byl potvrzen a byl shledán reprezentativním pro výrobní odvětví Unie. Kromě toho, i když se vzorek mezi původním šetřením a tímto přezkumem před pozbytím platnosti změnil, vyvážející výrobci nepředložili žádné důkazy o tom, že vzorek není reprezentativní. Komise navíc při posuzování situace výrobního odvětví Unie a obnovení újmy zakládá svou analýzu rovněž na makroekonomických ukazatelích týkajících se všech výrobců v Unii, včetně těch, kteří byli zařazeni do vzorku v původním šetření. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto.

2.   NÁSLEDNÝ POSTUP

NÁSLEDNÝ POSTUP

| (34) | Dne 21. dubna 2023 Komise zveřejnila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná antidumpingová cla. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. |
| --- | --- |

(34)

Dne 21. dubna 2023 Komise zveřejnila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná antidumpingová cla. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.

| (35) | Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(35)

Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty.

3.   VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

3.1.   Výrobek, který je předmětem přezkumu

Výrobek, který je předmětem přezkumu

| (36) | Výrobek, který je předmětem přezkumu, je stejný jako v původním šetření, konkrétně určité bezešvé trubky a duté profily ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli (jiné než nerezavějící oceli), s kruhovým příčným průřezem a o vnějším průměru převyšujícím 406,4 mm, v současnosti kódů KN 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 88 a 7304 59 89 (kód TARIC 7304299090) (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“). |
| --- | --- |

(36)

Výrobek, který je předmětem přezkumu, je stejný jako v původním šetření, konkrétně určité bezešvé trubky a duté profily ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli (jiné než nerezavějící oceli), s kruhovým příčným průřezem a o vnějším průměru převyšujícím 406,4 mm, v současnosti kódů KN 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 88 a 7304 59 89 (kód TARIC 7304299090) (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“).

| (37) | Určité bezešvé trubky a duté profily ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli (jiné než nerezavějící oceli), s kruhovým příčným průřezem a o vnějším průměru převyšujícím 406,4 mm, se používají pro nejrůznější účely, například při přepravě ropy, plynu, kapalin a tekutých látek, ve stavebnictví jako štětovnice, pro mechanická použití, jako kotlové trubky a olejářské trubky pro lití v ropném průmyslu. |
| --- | --- |

(37)

Určité bezešvé trubky a duté profily ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli (jiné než nerezavějící oceli), s kruhovým příčným průřezem a o vnějším průměru převyšujícím 406,4 mm, se používají pro nejrůznější účely, například při přepravě ropy, plynu, kapalin a tekutých látek, ve stavebnictví jako štětovnice, pro mechanická použití, jako kotlové trubky a olejářské trubky pro lití v ropném průmyslu.

3.2.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (38) | Dotčeným výrobkem v tomto šetření je výrobek, který je předmětem přezkumu, pocházející z Čínské lidové republiky. |
| --- | --- |

(38)

Dotčeným výrobkem v tomto šetření je výrobek, který je předmětem přezkumu, pocházející z Čínské lidové republiky.

3.3.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (39) | Jak bylo zjištěno v původním šetření, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití:






  — | dotčený výrobek, |
| --- | --- | --- |

(39)

Jak bylo zjištěno v původním šetření, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití:

—

dotčený výrobek,

| — | výrobek, který je předmětem přezkumu, vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR a |
| --- | --- |

—

výrobek, který je předmětem přezkumu, vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR a

| — | výrobek, který je předmětem přezkumu, vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek, který je předmětem přezkumu, vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (40) | Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(40)

Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

4.   DUMPING

DUMPING

4.1.   Vývoj dovozu po uložení opatření

Vývoj dovozu po uložení opatření

| (41) | V období původního šetření (6) vyvezli čínští vyvážející výrobci do Unie více než 42 tisíc tun dotčeného výrobku, což v té době představovalo přibližně 26 % podíl na trhu Unie. |
| --- | --- |

(41)

V období původního šetření (6) vyvezli čínští vyvážející výrobci do Unie více než 42 tisíc tun dotčeného výrobku, což v té době představovalo přibližně 26 % podíl na trhu Unie.

6

| (42) | V současném šetření ukázaly statistické údaje o dovozu dotčeného výrobku uvedené v databázi Comext a v databázi podle čl. 14 odst. 6 za posuzované období a období přezkumného šetření podstatně nižší objem dovozu než objem vývozu deklarovaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci. Komise se proto domnívala, že v tomto konkrétním případě nejsou statistické informace spolehlivé a nelze je použít ke stanovení objemu dovozu z ČLR a podílu čínských vyvážejících výrobců na trhu. Svá zjištění týkající se objemu dovozu dotčeného výrobku do Unie a podílu čínských vyvážejících výrobců na trhu proto založila na ověřených údajích od spolupracujících vyvážejících výrobců a na informacích uvedených v žádosti o přezkum. |
| --- | --- |

(42)

V současném šetření ukázaly statistické údaje o dovozu dotčeného výrobku uvedené v databázi Comext a v databázi podle čl. 14 odst. 6 za posuzované období a období přezkumného šetření podstatně nižší objem dovozu než objem vývozu deklarovaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci. Komise se proto domnívala, že v tomto konkrétním případě nejsou statistické informace spolehlivé a nelze je použít ke stanovení objemu dovozu z ČLR a podílu čínských vyvážejících výrobců na trhu. Svá zjištění týkající se objemu dovozu dotčeného výrobku do Unie a podílu čínských vyvážejících výrobců na trhu proto založila na ověřených údajích od spolupracujících vyvážejících výrobců a na informacích uvedených v žádosti o přezkum.

| (43) | V období přezkumného šetření vyvezli spolupracující vyvážející výrobci do Unie přibližně 2 900 tun dotčeného výrobku, což představovalo [2,5–3,5 %] podíl na trhu Unie (viz tabulka 3). |
| --- | --- |

(43)

V období přezkumného šetření vyvezli spolupracující vyvážející výrobci do Unie přibližně 2 900 tun dotčeného výrobku, což představovalo [2,5–3,5 %] podíl na trhu Unie (viz tabulka 3).

| (44) | Výroba spolupracujících vyvážejících výrobců během období přezkumného šetření představovala pouze přibližně 12 % celkové odhadované výroby výrobku, který je předmětem přezkumu, v ČLR (7). Komise proto považovala za pravděpodobné, že během období přezkumného šetření celkový objem dovozu všech čínských vyvážejících výrobců (nezařazených do vzorku a ověřených v rámci šetření) do EU překročil objem 2 900 tun deklarovaný spolupracujícími čínskými vyvážejícími výrobci a podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu se vší pravděpodobností překročil hodnotu [2,5–3,5 %] uvedenou v tabulce 3 níže. |
| --- | --- |

(44)

Výroba spolupracujících vyvážejících výrobců během období přezkumného šetření představovala pouze přibližně 12 % celkové odhadované výroby výrobku, který je předmětem přezkumu, v ČLR (7). Komise proto považovala za pravděpodobné, že během období přezkumného šetření celkový objem dovozu všech čínských vyvážejících výrobců (nezařazených do vzorku a ověřených v rámci šetření) do EU překročil objem 2 900 tun deklarovaný spolupracujícími čínskými vyvážejícími výrobci a podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu se vší pravděpodobností překročil hodnotu [2,5–3,5 %] uvedenou v tabulce 3 níže.

7

| (45) | Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že během období přezkumného šetření čínští vyvážející výrobci nadále vyváželi výrobek, který je předmětem přezkumu, do Unie, i když v menším množství. |
| --- | --- |

(45)

Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že během období přezkumného šetření čínští vyvážející výrobci nadále vyváželi výrobek, který je předmětem přezkumu, do Unie, i když v menším množství.

4.2.   Postup pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

Postup pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

| (46) | Vzhledem k tomu, že v souvislosti s ČLR byly při zahájení šetření k dispozici dostatečné důkazy nasvědčující existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, zahájila Komise šetření podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(46)

Vzhledem k tomu, že v souvislosti s ČLR byly při zahájení šetření k dispozici dostatečné důkazy nasvědčující existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, zahájila Komise šetření podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

| (47) | Aby Komise získala informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními, zaslala dotazník čínské vládě. Komise navíc v bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu vyzvala všechny zúčastněné strany, aby do 37 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy v souvislosti s použitím čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Od čínské vlády nebyla obdržena žádná odpověď na dotazník a ve stanovené lhůtě nebylo obdrženo žádné podání týkající se použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Komise následně čínskou vládu informovala, že pro účely určení existence podstatných zkreslení v ČLR použije dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(47)

Aby Komise získala informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními, zaslala dotazník čínské vládě. Komise navíc v bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu vyzvala všechny zúčastněné strany, aby do 37 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy v souvislosti s použitím čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Od čínské vlády nebyla obdržena žádná odpověď na dotazník a ve stanovené lhůtě nebylo obdrženo žádné podání týkající se použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Komise následně čínskou vládu informovala, že pro účely určení existence podstatných zkreslení v ČLR použije dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení.

Úředním věstníku Evropské unie

| (48) | V bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu Komise rovněž uvedla, že s ohledem na dostupné důkazy pro účely zjištění běžné hodnoty na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot předběžně vybrala Mexiko jako vhodnou reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Komise dále uvedla, že přezkoumá další možné vhodné země v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 odst. 6a první odrážce základního nařízení. |
| --- | --- |

(48)

V bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu Komise rovněž uvedla, že s ohledem na dostupné důkazy pro účely zjištění běžné hodnoty na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot předběžně vybrala Mexiko jako vhodnou reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Komise dále uvedla, že přezkoumá další možné vhodné země v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 odst. 6a první odrážce základního nařízení.

| (49) | Dne 14. července 2022 Komise poznámkou ke spisu (dále jen „poznámka týkající se výrobních faktorů a reprezentativní země“ nebo „poznámka“) informovala zúčastněné strany o relevantních zdrojích, které zamýšlela použít pro stanovení běžné hodnoty. V této poznámce Komise uvedla seznam všech výrobních faktorů používaných při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, jako jsou suroviny, pracovní síla a energie. Kromě toho Komise na základě kritérií, kterými se řídí výběr nezkreslených cen nebo referenčních hodnot, určila možnou reprezentativní zemi, a to Mexiko. Rovněž zúčastněné strany informovala, že správní, prodejní a režijní náklady a zisk stanoví na základě dostupných informací o společnosti Tubos de Acero de México S.A. (dále jen „Tamsa“), výrobci v Mexiku. |
| --- | --- |

(49)

Dne 14. července 2022 Komise poznámkou ke spisu (dále jen „poznámka týkající se výrobních faktorů a reprezentativní země“ nebo „poznámka“) informovala zúčastněné strany o relevantních zdrojích, které zamýšlela použít pro stanovení běžné hodnoty. V této poznámce Komise uvedla seznam všech výrobních faktorů používaných při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, jako jsou suroviny, pracovní síla a energie. Kromě toho Komise na základě kritérií, kterými se řídí výběr nezkreslených cen nebo referenčních hodnot, určila možnou reprezentativní zemi, a to Mexiko. Rovněž zúčastněné strany informovala, že správní, prodejní a režijní náklady a zisk stanoví na základě dostupných informací o společnosti Tubos de Acero de México S.A. (dále jen „Tamsa“), výrobci v Mexiku.

4.3.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (50) | V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že „běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“. |
| --- | --- |

(50)

V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že „běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“.

běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku

| (51) | Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. |
| --- | --- |

(51)

Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“.

pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty

zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk

| (52) | Jak je dále vysvětleno níže, Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády bylo náležité uplatnit čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(52)

Jak je dále vysvětleno níže, Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády bylo náležité uplatnit čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

4.3.1.   Existence podstatných zkreslení

Existence podstatných zkreslení

| (53) | V nedávných šetřeních týkajících se odvětví oceli v ČLR (8) Komise zjistila, že existují podstatná zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(53)

V nedávných šetřeních týkajících se odvětví oceli v ČLR (8) Komise zjistila, že existují podstatná zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení.

8

| (54) | Při těchto šetřeních Komise zjistila, že v ČLR dochází k významným zásahům státu, což vede k narušení účinné alokace zdrojů v souladu s tržními zásadami (9). Komise zejména dospěla k závěru, že v odvětví oceli, jež je hlavní surovinou pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu, nejen že přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení (10), ale čínská vláda má rovněž možnost ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení (11). Komise dále zjistila, že přítomnost státu a zásahy státu na finančních trzích, jakož i při dodávkách surovin a vstupů způsobují další narušení trhu. Systém plánování v ČLR celkově vede k tomu, že jsou zdroje soustředěny do odvětví označených čínskou vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (12). Kromě toho Komise dospěla k závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení, následkem čehož vznikají zkreslení, zejména když jsou v ČLR drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků (13). Ve stejném duchu zjistila Komise zkreslení mzdových nákladů v odvětví oceli ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení (14), jakož i narušení finančních trhů ve smyslu čl. 2 odst. 6a) písm. b) šesté odrážky základního nařízení, zejména pokud jde o přístup podnikových subjektů v ČLR ke kapitálu (15). |
| --- | --- |

(54)

Při těchto šetřeních Komise zjistila, že v ČLR dochází k významným zásahům státu, což vede k narušení účinné alokace zdrojů v souladu s tržními zásadami (9). Komise zejména dospěla k závěru, že v odvětví oceli, jež je hlavní surovinou pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu, nejen že přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení (10), ale čínská vláda má rovněž možnost ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení (11). Komise dále zjistila, že přítomnost státu a zásahy státu na finančních trzích, jakož i při dodávkách surovin a vstupů způsobují další narušení trhu. Systém plánování v ČLR celkově vede k tomu, že jsou zdroje soustředěny do odvětví označených čínskou vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (12). Kromě toho Komise dospěla k závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení, následkem čehož vznikají zkreslení, zejména když jsou v ČLR drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků (13). Ve stejném duchu zjistila Komise zkreslení mzdových nákladů v odvětví oceli ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení (14), jakož i narušení finančních trhů ve smyslu čl. 2 odst. 6a) písm. b) šesté odrážky základního nařízení, zejména pokud jde o přístup podnikových subjektů v ČLR ke kapitálu (15).

9

10

11

12

13

14

15

| (55) | Stejně jako v předchozích šetřeních týkajících se odvětví oceli v ČLR Komise v tomto šetření prozkoumala, zda je vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených v žádosti, jakož i v pracovním dokumentu útvarů Komise o podstatných zkresleních v hospodářství Čínské lidové republiky pro účely šetření v oblasti ochrany obchodu (16) (dále jen „zpráva“), která se opírá o veřejně dostupné zdroje. Uvedená analýza zahrnovala zkoumání významných zásahů státu do hospodářství ČLR obecně, ale také konkrétní situaci na trhu v příslušném odvětví, včetně výrobku, který je předmětem přezkumu. Komise tyto důkazní prvky dále doplnila svým vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií relevantních pro potvrzení existence podstatných zkreslení v ČLR, jak bylo v tomto ohledu rovněž zjištěno v předchozích šetřeních. |
| --- | --- |

(55)

Stejně jako v předchozích šetřeních týkajících se odvětví oceli v ČLR Komise v tomto šetření prozkoumala, zda je vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených v žádosti, jakož i v pracovním dokumentu útvarů Komise o podstatných zkresleních v hospodářství Čínské lidové republiky pro účely šetření v oblasti ochrany obchodu (16) (dále jen „zpráva“), která se opírá o veřejně dostupné zdroje. Uvedená analýza zahrnovala zkoumání významných zásahů státu do hospodářství ČLR obecně, ale také konkrétní situaci na trhu v příslušném odvětví, včetně výrobku, který je předmětem přezkumu. Komise tyto důkazní prvky dále doplnila svým vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií relevantních pro potvrzení existence podstatných zkreslení v ČLR, jak bylo v tomto ohledu rovněž zjištěno v předchozích šetřeních.

16

| (56) | V žádosti bylo uvedeno, že čínské hospodářství jako celek je značně ovlivňováno různými všestrannými zásahy čínské vlády nebo jiných veřejných orgánů na různých úrovních státní správy, a vzhledem k tomu nelze domácí ceny a náklady čínského ocelářského průmyslu při tomto šetření použít. K podložení tohoto stanoviska žádost odkazovala na nedávná šetření Komise týkající se čínského ocelářského odvětví (17). |
| --- | --- |

(56)

V žádosti bylo uvedeno, že čínské hospodářství jako celek je značně ovlivňováno různými všestrannými zásahy čínské vlády nebo jiných veřejných orgánů na různých úrovních státní správy, a vzhledem k tomu nelze domácí ceny a náklady čínského ocelářského průmyslu při tomto šetření použít. K podložení tohoto stanoviska žádost odkazovala na nedávná šetření Komise týkající se čínského ocelářského odvětví (17).

17

| (57) | Konkrétně žádost poukazovala na to, že v kontextu doktríny „socialistického tržního hospodářství“ zakotvené v ústavě ČLR, všudypřítomnosti Komunistické strany Číny a jejího vlivu na hospodářství prostřednictvím strategických plánovacích iniciativ – jako je 13. a 14. pětiletý plán – mají zásahy čínské vlády různé formy, a to správní, finanční a regulační. |
| --- | --- |

(57)

Konkrétně žádost poukazovala na to, že v kontextu doktríny „socialistického tržního hospodářství“ zakotvené v ústavě ČLR, všudypřítomnosti Komunistické strany Číny a jejího vlivu na hospodářství prostřednictvím strategických plánovacích iniciativ – jako je 13. a 14. pětiletý plán – mají zásahy čínské vlády různé formy, a to správní, finanční a regulační.

| (58) | V žádosti byly uvedeny příklady prvků naznačujících existenci zkreslení uvedených v čl. 2 odst. 6a písm. b) první až šesté odrážce základního nařízení. S odkazem na předchozí šetření Komise v odvětví oceli a na zprávu žadatel zejména uvedl, že:






  — | Celkové uspořádání čínské ekonomiky nejen umožňuje státu výrazně do ekonomiky zasahovat, ale stát je k takovým zásahům výslovně zmocněn. Myšlenka nadřazenosti veřejného vlastnictví nad soukromým prostupuje celým právním systémem a je zdůrazňována jako obecná zásada ve všech klíčových právních předpisech. Názorným příkladem je čínský zákon o vlastnictví: odkazuje na prvotní etapu socialismu a pověřuje stát, aby podporoval základní hospodářský systém, v jehož rámci má dominantní postavení veřejné vlastnictví. Jiné formy vlastnictví jsou tolerovány a zákon povoluje jejich rozvoj spolu se státním vlastnictvím. |
| --- | --- | --- |

(58)

V žádosti byly uvedeny příklady prvků naznačujících existenci zkreslení uvedených v čl. 2 odst. 6a písm. b) první až šesté odrážce základního nařízení. S odkazem na předchozí šetření Komise v odvětví oceli a na zprávu žadatel zejména uvedl, že:

—

Celkové uspořádání čínské ekonomiky nejen umožňuje státu výrazně do ekonomiky zasahovat, ale stát je k takovým zásahům výslovně zmocněn. Myšlenka nadřazenosti veřejného vlastnictví nad soukromým prostupuje celým právním systémem a je zdůrazňována jako obecná zásada ve všech klíčových právních předpisech. Názorným příkladem je čínský zákon o vlastnictví: odkazuje na prvotní etapu socialismu a pověřuje stát, aby podporoval základní hospodářský systém, v jehož rámci má dominantní postavení veřejné vlastnictví. Jiné formy vlastnictví jsou tolerovány a zákon povoluje jejich rozvoj spolu se státním vlastnictvím.

| — | Čínský stát nejen aktivně vytváří obecné hospodářské politiky jednotlivých státních podniků a dohlíží na jejich provádění, ale osobuje si také právo podílet se na operativním rozhodování těchto podniků. To se obvykle děje prostřednictvím rotace kádrů mezi orgány státní správy a státními podniky, prostřednictvím přítomnosti členů strany ve výkonných orgánech státních podniků a stranických buněk ve společnostech, jakož i prostřednictvím formování podnikové struktury v sektoru státních podniků. Výměnou za to mají státní podniky v čínském hospodářství zvláštní postavení. Z tohoto postavení vyplývá řada ekonomických výhod, zejména ochrana před konkurencí a preferenční přístup k důležitým vstupům, včetně financování. Větší finanční páka a vyšší produktivita práce vedly k prudkému nárůstu dluhu státních podniků vyvolanému klesajícími úrokovými náklady. To ilustruje, jak mohou jednoduché měnové podmínky vést k rychlé akumulaci dluhu státních podniků (18); |
| --- | --- |

—

Čínský stát nejen aktivně vytváří obecné hospodářské politiky jednotlivých státních podniků a dohlíží na jejich provádění, ale osobuje si také právo podílet se na operativním rozhodování těchto podniků. To se obvykle děje prostřednictvím rotace kádrů mezi orgány státní správy a státními podniky, prostřednictvím přítomnosti členů strany ve výkonných orgánech státních podniků a stranických buněk ve společnostech, jakož i prostřednictvím formování podnikové struktury v sektoru státních podniků. Výměnou za to mají státní podniky v čínském hospodářství zvláštní postavení. Z tohoto postavení vyplývá řada ekonomických výhod, zejména ochrana před konkurencí a preferenční přístup k důležitým vstupům, včetně financování. Větší finanční páka a vyšší produktivita práce vedly k prudkému nárůstu dluhu státních podniků vyvolanému klesajícími úrokovými náklady. To ilustruje, jak mohou jednoduché měnové podmínky vést k rychlé akumulaci dluhu státních podniků (18);

18

| — | Na úrovni přidělování finančních zdrojů dominují finančnímu systému ČLR státem vlastněné komerční banky. Tyto banky se při stanovení a provádění svých politik v oblasti úvěrování musí přizpůsobit cílům průmyslové politiky vlády, a nikoli posuzovat v prvé řadě ekonomickou opodstatněnost daného projektu. Totéž platí o ostatních složkách čínského finančního systému, jako jsou akciové trhy, trhy dluhopisů, trhy soukromého kapitálu atd. Kromě toho byly výpůjční náklady uměle udržovány na nízké úrovni, aby stimulovaly růst investic, což vedlo k nadměrnému využívání kapitálových investic se stále nižší návratností investic. |
| --- | --- |

—

Na úrovni přidělování finančních zdrojů dominují finančnímu systému ČLR státem vlastněné komerční banky. Tyto banky se při stanovení a provádění svých politik v oblasti úvěrování musí přizpůsobit cílům průmyslové politiky vlády, a nikoli posuzovat v prvé řadě ekonomickou opodstatněnost daného projektu. Totéž platí o ostatních složkách čínského finančního systému, jako jsou akciové trhy, trhy dluhopisů, trhy soukromého kapitálu atd. Kromě toho byly výpůjční náklady uměle udržovány na nízké úrovni, aby stimulovaly růst investic, což vedlo k nadměrnému využívání kapitálových investic se stále nižší návratností investic.

| — | Ocelářský průmysl je čínskou vládou považován za důležité a zásadní odvětví čínské ekonomiky, základní kámen státu (19), a jako takový představuje zvláště podporované odvětví (20). Kromě toho jsou čtyři z pěti čínských výrobců oceli, kteří se umístili mezi deseti největšími světovými výrobci oceli, státními podniky. Při vysoké míře zásahů státu v ocelářském průmyslu a vysokém podílu státních podniků v tomto odvětví je dokonce i soukromým výrobcům oceli bráněno působit za tržních podmínek. |
| --- | --- |

—

Ocelářský průmysl je čínskou vládou považován za důležité a zásadní odvětví čínské ekonomiky, základní kámen státu (19), a jako takový představuje zvláště podporované odvětví (20). Kromě toho jsou čtyři z pěti čínských výrobců oceli, kteří se umístili mezi deseti největšími světovými výrobci oceli, státními podniky. Při vysoké míře zásahů státu v ocelářském průmyslu a vysokém podílu státních podniků v tomto odvětví je dokonce i soukromým výrobcům oceli bráněno působit za tržních podmínek.

19

20

| — | Čínský systém v oblasti úpadků se jeví jako nedostatečný, pokud jde o plnění jeho vlastních hlavních cílů, jako je spravedlivé vyrovnání pohledávek a závazků a ochrana zákonných práv a zájmů věřitelů a dlužníků. |
| --- | --- |

—

Čínský systém v oblasti úpadků se jeví jako nedostatečný, pokud jde o plnění jeho vlastních hlavních cílů, jako je spravedlivé vyrovnání pohledávek a závazků a ochrana zákonných práv a zájmů věřitelů a dlužníků.

| — | Nedostatky systému vlastnických práv jsou obzvláště zjevné v souvislosti s vlastnictvím půdy a právem k užívání pozemků v Číně. Veškerou půdu vlastní čínský stát (půda na venkově je v kolektivním vlastnictví a půda ve městech ve státním vlastnictví). Její přidělování závisí pouze na státu (21). |
| --- | --- |

—

Nedostatky systému vlastnických práv jsou obzvláště zjevné v souvislosti s vlastnictvím půdy a právem k užívání pozemků v Číně. Veškerou půdu vlastní čínský stát (půda na venkově je v kolektivním vlastnictví a půda ve městech ve státním vlastnictví). Její přidělování závisí pouze na státu (21).

21

| — | Pracovníkům a zaměstnavatelům je bráněno v jejich právu na kolektivní organizování a mobilitu omezuje systém registrace domácností, který omezuje přístup k celému spektru služeb sociálního zabezpečení a dalším výhodám. V důsledku toho jsou mzdové náklady zkreslené, protože nejsou výsledkem působení běžných tržních sil ani jednání mezi společnostmi a pracovními silami. |
| --- | --- |

—

Pracovníkům a zaměstnavatelům je bráněno v jejich právu na kolektivní organizování a mobilitu omezuje systém registrace domácností, který omezuje přístup k celému spektru služeb sociálního zabezpečení a dalším výhodám. V důsledku toho jsou mzdové náklady zkreslené, protože nejsou výsledkem působení běžných tržních sil ani jednání mezi společnostmi a pracovními silami.

| (59) | Čínská vláda se nevyjádřila ani nepředložila důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci – včetně zprávy a dalších důkazů, které poskytl žadatel – ohledně existence podstatných zkreslení anebo ohledně vhodnosti použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení na danou věc. |
| --- | --- |

(59)

Čínská vláda se nevyjádřila ani nepředložila důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci – včetně zprávy a dalších důkazů, které poskytl žadatel – ohledně existence podstatných zkreslení anebo ohledně vhodnosti použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení na danou věc.

| (60) | Konkrétně v odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu, tedy v odvětví oceli, přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení. Šetření potvrdilo, že dva hlavní výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, a to společnosti Daye Special Steel ltd a Zhejiang Pacific Seamless Tube, jsou ve vlastnictví státu. Daye Special Steel ltd a Zhejiang Pacific Seamless Tube jsou dceřinými společnostmi společnosti CITIC Pacific Special Steel. Společnost CITIC Pacific Special Steel je jedním z největších specializovaných výrobců speciální oceli v Číně (22) a patří do společnosti CITIC Limited, která je státním podnikem a jedním z největších čínských konglomerátů (23). Ve své výroční zprávě za rok 2021 společnost CITIC uvádí, že „CITIC je odhodlána provádět národní strategii, včetně ekologické a nízkouhlíkové transformace, aby splnila 14. pětiletý plán. Budeme rovněž usilovat o to, abychom se stali průkopníkem mezi státními podniky, pokud jde o přispívání k našim dvojím cílům v oblasti uhlíku, a vzorem ESG na kapitálovém trhu (24)
  .“ |
| --- | --- |

(60)

Konkrétně v odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu, tedy v odvětví oceli, přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení. Šetření potvrdilo, že dva hlavní výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, a to společnosti Daye Special Steel ltd a Zhejiang Pacific Seamless Tube, jsou ve vlastnictví státu. Daye Special Steel ltd a Zhejiang Pacific Seamless Tube jsou dceřinými společnostmi společnosti CITIC Pacific Special Steel. Společnost CITIC Pacific Special Steel je jedním z největších specializovaných výrobců speciální oceli v Číně (22) a patří do společnosti CITIC Limited, která je státním podnikem a jedním z největších čínských konglomerátů (23). Ve své výroční zprávě za rok 2021 společnost CITIC uvádí, že „CITIC je odhodlána provádět národní strategii, včetně ekologické a nízkouhlíkové transformace, aby splnila 14. pětiletý plán. Budeme rovněž usilovat o to, abychom se stali průkopníkem mezi státními podniky, pokud jde o přispívání k našim dvojím cílům v oblasti uhlíku, a vzorem ESG na kapitálovém trhu (24)
  .“

22

23

CITIC je odhodlána provádět národní strategii, včetně ekologické a nízkouhlíkové transformace, aby splnila 14. pětiletý plán. Budeme rovněž usilovat o to, abychom se stali průkopníkem mezi státními podniky, pokud jde o přispívání k našim dvojím cílům v oblasti uhlíku, a vzorem ESG na kapitálovém trhu

24

.“

| (61) | Jak veřejné, tak soukromé podniky v odvětví oceli podléhají politickému dohledu a pokynům. Nejnovější čínské politické dokumenty týkající se odvětví oceli potvrzují, že čínská vláda přikládá tomuto odvětví stále velký význam, včetně záměru zasahovat do tohoto odvětví s cílem formovat je v souladu s vládní politikou. Příkladem toho je návrh hlavního stanoviska ministerstva průmyslu a informačních technologií týkajícího se podpory vysoce kvalitního rozvoje ocelářského průmyslu, který vyzývá k dalšímu upevnění průmyslové základny a výraznému zlepšení úrovně modernizace průmyslového řetězce (25), nebo 14. pětiletý plán rozvoje průmyslu surovin, podle něhož se toto odvětví bude
  „držet kombinace vedoucího postavení na trhu a vládní podpory“
  a bude
  „kultivovat skupinu předních společností s vedoucím postavením v oblasti ekologie a klíčovou konkurenceschopností“
   (26), nebo také 14. pětiletý plán rozvoje odvětví ocelového šrotu, k jehož hlavním cílům patří
  „neustále zvyšovat podíl využití ocelového šrotu a do konce 14. pětiletého plánu dosáhnout komplexního podílu šrotu v celostátní výrobě oceli 30 %“
   (27). |
| --- | --- |

(61)

Jak veřejné, tak soukromé podniky v odvětví oceli podléhají politickému dohledu a pokynům. Nejnovější čínské politické dokumenty týkající se odvětví oceli potvrzují, že čínská vláda přikládá tomuto odvětví stále velký význam, včetně záměru zasahovat do tohoto odvětví s cílem formovat je v souladu s vládní politikou. Příkladem toho je návrh hlavního stanoviska ministerstva průmyslu a informačních technologií týkajícího se podpory vysoce kvalitního rozvoje ocelářského průmyslu, který vyzývá k dalšímu upevnění průmyslové základny a výraznému zlepšení úrovně modernizace průmyslového řetězce (25), nebo 14. pětiletý plán rozvoje průmyslu surovin, podle něhož se toto odvětví bude
  „držet kombinace vedoucího postavení na trhu a vládní podpory“
  a bude
  „kultivovat skupinu předních společností s vedoucím postavením v oblasti ekologie a klíčovou konkurenceschopností“
   (26), nebo také 14. pětiletý plán rozvoje odvětví ocelového šrotu, k jehož hlavním cílům patří
  „neustále zvyšovat podíl využití ocelového šrotu a do konce 14. pětiletého plánu dosáhnout komplexního podílu šrotu v celostátní výrobě oceli 30 %“
   (27).

25

„držet kombinace vedoucího postavení na trhu a vládní podpory“

„kultivovat skupinu předních společností s vedoucím postavením v oblasti ekologie a klíčovou konkurenceschopností“

26

„neustále zvyšovat podíl využití ocelového šrotu a do konce 14. pětiletého plánu dosáhnout komplexního podílu šrotu v celostátní výrobě oceli 30 %“

27

| (62) | Podobné příklady záměru čínských úřadů dohlížet na rozvoj tohoto odvětví a řídit jej lze pozorovat i na úrovni provincií, například v provincii Che-pej, která plánuje „soustavně uskutečňovat skupinový rozvoj organizací, urychlit reformu smíšeného vlastnictví státních podniků, zaměřit se na podporu meziregionálních fúzí a reorganizaci soukromých železářských a ocelářských podniků a usilovat o vytvoření jedné až dvou velkých skupin světové úrovně, tří až pěti velkých skupin s vnitrostátním vlivem jako podpory“ a „dále rozšiřovat recyklační a oběhové kanály ocelového šrotu, posilovat třídění a klasifikaci ocelového šrotu“ (28). Kromě toho je v plánu provincie Chepej pro odvětví oceli uvedeno:
  „Dodržovat strukturální úpravy a zdůrazňovat diverzifikaci výrobků. Neochvějně podporovat strukturální úpravy a optimalizaci uspořádání železářského a ocelářského průmyslu, podporovat konsolidaci, reorganizaci, transformaci a modernizaci podniků a všestranně podporovat rozvoj železářského a ocelářského průmyslu směrem k velkým podnikům, modernizaci technického vybavení, diverzifikaci výrobních procesů a diverzifikaci navazujících výrobků.“ |
| --- | --- |

(62)

Podobné příklady záměru čínských úřadů dohlížet na rozvoj tohoto odvětví a řídit jej lze pozorovat i na úrovni provincií, například v provincii Che-pej, která plánuje „soustavně uskutečňovat skupinový rozvoj organizací, urychlit reformu smíšeného vlastnictví státních podniků, zaměřit se na podporu meziregionálních fúzí a reorganizaci soukromých železářských a ocelářských podniků a usilovat o vytvoření jedné až dvou velkých skupin světové úrovně, tří až pěti velkých skupin s vnitrostátním vlivem jako podpory“ a „dále rozšiřovat recyklační a oběhové kanály ocelového šrotu, posilovat třídění a klasifikaci ocelového šrotu“ (28). Kromě toho je v plánu provincie Chepej pro odvětví oceli uvedeno:
  „Dodržovat strukturální úpravy a zdůrazňovat diverzifikaci výrobků. Neochvějně podporovat strukturální úpravy a optimalizaci uspořádání železářského a ocelářského průmyslu, podporovat konsolidaci, reorganizaci, transformaci a modernizaci podniků a všestranně podporovat rozvoj železářského a ocelářského průmyslu směrem k velkým podnikům, modernizaci technického vybavení, diverzifikaci výrobních procesů a diverzifikaci navazujících výrobků.“

soustavně uskutečňovat skupinový rozvoj organizací, urychlit reformu smíšeného vlastnictví státních podniků, zaměřit se na podporu meziregionálních fúzí a reorganizaci soukromých železářských a ocelářských podniků a usilovat o vytvoření jedné až dvou velkých skupin světové úrovně, tří až pěti velkých skupin s vnitrostátním vlivem jako podpory

dále rozšiřovat recyklační a oběhové kanály ocelového šrotu, posilovat třídění a klasifikaci ocelového šrotu

28

„Dodržovat strukturální úpravy a zdůrazňovat diverzifikaci výrobků. Neochvějně podporovat strukturální úpravy a optimalizaci uspořádání železářského a ocelářského průmyslu, podporovat konsolidaci, reorganizaci, transformaci a modernizaci podniků a všestranně podporovat rozvoj železářského a ocelářského průmyslu směrem k velkým podnikům, modernizaci technického vybavení, diverzifikaci výrobních procesů a diverzifikaci navazujících výrobků.“

| (63) | Podobně Prováděcí plán provincie Che-nan pro transformaci a modernizaci ocelářského průmyslu v rámci 14. pětiletého plánu předpokládá „výstavbu charakteristických základen výroby oceli [...], vybudování šesti charakteristických základen výroby oceli v An-jangu, Ťi-jüanu, Pching-ting-šanu, Sin-jangu, Šang-čchiou, Čou-kchou atd. a zlepšení rozsahu, intenzifikace a specializace tohoto průmyslu. V rámci těchto základen se bude do roku 2025 řízená kapacita výroby surového železa v An-jangu pohybovat do 14 milionů tun a řízená kapacita výroby surové oceli do 15 milionů tun. (29)“ |
| --- | --- |

(63)

Podobně Prováděcí plán provincie Che-nan pro transformaci a modernizaci ocelářského průmyslu v rámci 14. pětiletého plánu předpokládá „výstavbu charakteristických základen výroby oceli [...], vybudování šesti charakteristických základen výroby oceli v An-jangu, Ťi-jüanu, Pching-ting-šanu, Sin-jangu, Šang-čchiou, Čou-kchou atd. a zlepšení rozsahu, intenzifikace a specializace tohoto průmyslu. V rámci těchto základen se bude do roku 2025 řízená kapacita výroby surového železa v An-jangu pohybovat do 14 milionů tun a řízená kapacita výroby surové oceli do 15 milionů tun. (29)“

výstavbu charakteristických základen výroby oceli [...], vybudování šesti charakteristických základen výroby oceli v An-jangu, Ťi-jüanu, Pching-ting-šanu, Sin-jangu, Šang-čchiou, Čou-kchou atd. a zlepšení rozsahu, intenzifikace a specializace tohoto průmyslu

V rámci těchto základen se bude do roku 2025 řízená kapacita výroby surového železa v An-jangu pohybovat do 14 milionů tun a řízená kapacita výroby surové oceli do 15 milionů tun.

29

| (64) | Další cíle průmyslové politiky lze nalézt také v plánovacích dokumentech jiných provincií, jako jsou Ťiang-su (30), Šan-tung (31), Šan-si (32), město Ta-lien v provincii Liao-ning (33) nebo provincie Če-ťiang (34). |
| --- | --- |

(64)

Další cíle průmyslové politiky lze nalézt také v plánovacích dokumentech jiných provincií, jako jsou Ťiang-su (30), Šan-tung (31), Šan-si (32), město Ta-lien v provincii Liao-ning (33) nebo provincie Če-ťiang (34).

30

31

32

33

34

| (65) | Pokud jde o to, že čínská vláda může ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení, nebylo možné systematicky zjišťovat existenci osobních vazeb mezi výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, a Komunistickou stranou Číny. Pro výrobek, který je předmětem přezkumu, však existují některé konkrétní příklady. |
| --- | --- |

(65)

Pokud jde o to, že čínská vláda může ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení, nebylo možné systematicky zjišťovat existenci osobních vazeb mezi výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, a Komunistickou stranou Číny. Pro výrobek, který je předmětem přezkumu, však existují některé konkrétní příklady.

| (66) | Například předseda správní rady společnosti CITIC Pacific Special Steel je tajemníkem stranického výboru (35). Předseda dozorčí rady společnosti CITIC Pacific Special Steel je navíc zástupcem tajemníka stranického výboru (36). |
| --- | --- |

(66)

Například předseda správní rady společnosti CITIC Pacific Special Steel je tajemníkem stranického výboru (35). Předseda dozorčí rady společnosti CITIC Pacific Special Steel je navíc zástupcem tajemníka stranického výboru (36).

35

36

| (67) | Kromě toho jsou v odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu, zavedeny politiky, jež pozitivně diskriminují domácí výrobce nebo jinak ovlivňují trh ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení. Při šetření byly nalezeny další dokumenty, z nichž vyplývá, že odvětví má prospěch z vládních pokynů a zásahů v ocelářství, vzhledem k tomu, že výrobek, který je předmětem přezkumu, představuje jedno z jeho pododvětví. |
| --- | --- |

(67)

Kromě toho jsou v odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu, zavedeny politiky, jež pozitivně diskriminují domácí výrobce nebo jinak ovlivňují trh ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení. Při šetření byly nalezeny další dokumenty, z nichž vyplývá, že odvětví má prospěch z vládních pokynů a zásahů v ocelářství, vzhledem k tomu, že výrobek, který je předmětem přezkumu, představuje jedno z jeho pododvětví.

| (68) | Ocelářský průmysl považuje čínská vláda za klíčové odvětví (37). To potvrzují četné plány, směrnice a další dokumenty se zaměřením na ocel, které jsou vydávány na státní, regionální a obecní úrovni. Podle 14. pětiletého plánu vyčlenila čínská vláda ocelářský průmysl pro transformaci a modernizaci, jakož i pro optimalizaci a strukturální přizpůsobení (38). Podobně 14. pětiletý plán rozvoje odvětví surovin, který se týká i ocelářského průmyslu, uvádí toto odvětví jako „základ reálné ekonomiky“ a „klíčové odvětví, které formuje mezinárodní konkurenční výhodu Číny“ a stanoví řadu cílů a pracovních metod, které by řídily rozvoj ocelářského sektoru v období 2021–2025, jako je modernizace technologie, zlepšení struktury sektoru (v neposlední řadě pomocí další koncentrace podniků) nebo digitální transformace (39). |
| --- | --- |

(68)

Ocelářský průmysl považuje čínská vláda za klíčové odvětví (37). To potvrzují četné plány, směrnice a další dokumenty se zaměřením na ocel, které jsou vydávány na státní, regionální a obecní úrovni. Podle 14. pětiletého plánu vyčlenila čínská vláda ocelářský průmysl pro transformaci a modernizaci, jakož i pro optimalizaci a strukturální přizpůsobení (38). Podobně 14. pětiletý plán rozvoje odvětví surovin, který se týká i ocelářského průmyslu, uvádí toto odvětví jako „základ reálné ekonomiky“ a „klíčové odvětví, které formuje mezinárodní konkurenční výhodu Číny“ a stanoví řadu cílů a pracovních metod, které by řídily rozvoj ocelářského sektoru v období 2021–2025, jako je modernizace technologie, zlepšení struktury sektoru (v neposlední řadě pomocí další koncentrace podniků) nebo digitální transformace (39).

37

38

základ reálné ekonomiky

klíčové odvětví, které formuje mezinárodní konkurenční výhodu Číny

39

| (69) | Další důležitou surovinou používanou k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, je železná ruda. Železná ruda je také uvedena ve 14. pětiletém plánu rozvoje odvětví surovin, v němž stát plánuje „racionálně rozvíjet domácí nerostné zdroje. Posílit průzkum železné rudy [...], zavést preferenční daňovou politiku, podpořit zavádění moderních technologií a zařízení s cílem snížit produkci tuhého těžebního odpadu. (40)“ V provinciích, jako je Che-pej, úřady předpokládají pro toto odvětví následující: „subvence slev na investice do nových projektů; průzkum a vedení finančních institucí k poskytování půjček s nízkým úrokem železářským a ocelářským podnikům pro přechod na nová odvětví a vláda bude zároveň poskytovat subvence na slevy. (41)“ Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby hlavní suroviny používané k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Tato opatření brání volnému fungování tržních sil. |
| --- | --- |

(69)

Další důležitou surovinou používanou k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, je železná ruda. Železná ruda je také uvedena ve 14. pětiletém plánu rozvoje odvětví surovin, v němž stát plánuje „racionálně rozvíjet domácí nerostné zdroje. Posílit průzkum železné rudy [...], zavést preferenční daňovou politiku, podpořit zavádění moderních technologií a zařízení s cílem snížit produkci tuhého těžebního odpadu. (40)“ V provinciích, jako je Che-pej, úřady předpokládají pro toto odvětví následující: „subvence slev na investice do nových projektů; průzkum a vedení finančních institucí k poskytování půjček s nízkým úrokem železářským a ocelářským podnikům pro přechod na nová odvětví a vláda bude zároveň poskytovat subvence na slevy. (41)“ Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby hlavní suroviny používané k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Tato opatření brání volnému fungování tržních sil.

racionálně rozvíjet domácí nerostné zdroje

Posílit průzkum železné rudy [...], zavést preferenční daňovou politiku, podpořit zavádění moderních technologií a zařízení s cílem snížit produkci tuhého těžebního odpadu

40

subvence slev na investice do nových projektů

průzkum a vedení finančních institucí k poskytování půjček s nízkým úrokem železářským a ocelářským podnikům pro přechod na nová odvětví a vláda bude zároveň poskytovat subvence na slevy

41

| (70) | Výrobek, který je předmětem přezkumu, je rovněž ovlivněn zkresleními mzdových nákladů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení, jak je rovněž uvedeno výše v 58. bodě odůvodnění. Tato zkreslení ovlivňují odvětví jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, nebo hlavních vstupů), tak nepřímo (při přístupu ke vstupům od společností podléhajících stejnému pracovnímu systému v ČLR) (42). |
| --- | --- |

(70)

Výrobek, který je předmětem přezkumu, je rovněž ovlivněn zkresleními mzdových nákladů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení, jak je rovněž uvedeno výše v 58. bodě odůvodnění. Tato zkreslení ovlivňují odvětví jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, nebo hlavních vstupů), tak nepřímo (při přístupu ke vstupům od společností podléhajících stejnému pracovnímu systému v ČLR) (42).

42

| (71) | Ve stávajícím šetření nebyl navíc předložen žádný důkaz o tom, že odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu, není ovlivňováno zásahy státu do finančního systému ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, jak je uvedeno také výše v 58. bodě odůvodnění. Významné zásahy státu do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních. |
| --- | --- |

(71)

Ve stávajícím šetření nebyl navíc předložen žádný důkaz o tom, že odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu, není ovlivňováno zásahy státu do finančního systému ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, jak je uvedeno také výše v 58. bodě odůvodnění. Významné zásahy státu do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních.

| (72) | A konečně Komise připomíná, že pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu, je zapotřebí řada vstupů. Když výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, splatné ceny (které jsou zaznamenány jako jejich náklady) zjevně podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru/při alokaci kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích. |
| --- | --- |

(72)

A konečně Komise připomíná, že pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu, je zapotřebí řada vstupů. Když výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, splatné ceny (které jsou zaznamenány jako jejich náklady) zjevně podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru/při alokaci kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích.

| (73) | V důsledku toho nejen není vhodné použít domácí prodejní ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech I. a II. zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že vstup, který byl jako takový vyroben v ČLR díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále. |
| --- | --- |

(73)

V důsledku toho nejen není vhodné použít domácí prodejní ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech I. a II. zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že vstup, který byl jako takový vyroben v ČLR díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále.

| (74) | Z dostupných důkazů celkově vyplývá, že ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků v něm uvedených. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že čínská vláda nespolupracovala, dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není k určení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. Komise proto přikročila k početnímu zjištění běžné hodnoty výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak je popsáno v následujícím oddíle. |
| --- | --- |

(74)

Z dostupných důkazů celkově vyplývá, že ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků v něm uvedených. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že čínská vláda nespolupracovala, dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není k určení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. Komise proto přikročila k početnímu zjištění běžné hodnoty výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak je popsáno v následujícím oddíle.

| (75) | Čínská vláda neuvedla v rámci stávajícího šetření žádné důkazy nebo argumenty, jež by svědčily o opaku. |
| --- | --- |

(75)

Čínská vláda neuvedla v rámci stávajícího šetření žádné důkazy nebo argumenty, jež by svědčily o opaku.

4.4.   Reprezentativní země

Reprezentativní země

4.4.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (76) | Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:






  — | úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v ČLR. Za tímto účelem použila Komise země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky podobný jako v ČLR (43), |
| --- | --- | --- |

(76)

Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:

—

úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v ČLR. Za tímto účelem použila Komise země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky podobný jako v ČLR (43),

43

| — | výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v dané zemi (44), |
| --- | --- |

—

výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v dané zemi (44),

44

| — | dostupnost odpovídajících veřejných údajů v reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

—

dostupnost odpovídajících veřejných údajů v reprezentativní zemi.

| — | Je-li reprezentativních třetích zemí více, měla by být případně upřednostněna země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany. |
| --- | --- |

—

Je-li reprezentativních třetích zemí více, měla by být případně upřednostněna země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany.

| (77) | Jak je vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění, Komise zveřejnila poznámku týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty. V této poznámce jsou popsány skutečnosti a důkazy, na nichž se zakládají příslušná kritéria. Poznámka také obsahovala informace pro zúčastněné strany o záměru Komise považovat v tomto případě Mexiko za vhodnou reprezentativní zemi, pokud se potvrdí existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(77)

Jak je vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění, Komise zveřejnila poznámku týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty. V této poznámce jsou popsány skutečnosti a důkazy, na nichž se zakládají příslušná kritéria. Poznámka také obsahovala informace pro zúčastněné strany o záměru Komise považovat v tomto případě Mexiko za vhodnou reprezentativní zemi, pokud se potvrdí existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

4.4.2.   Úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v ČLR a výroba výrobku, který je předmětem přezkumu

Úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v ČLR a výroba výrobku, který je předmětem přezkumu

| (78) | V poznámce určila Komise 55 zemí jako země, které Světová banka považuje za země s úrovní hospodářského rozvoje obdobnou úrovni ČLR, tj. všechny jsou zařazeny do kategorie zemí s „vyššími středními příjmy“ na základě hrubého národního důchodu (45). |
| --- | --- |

(78)

V poznámce určila Komise 55 zemí jako země, které Světová banka považuje za země s úrovní hospodářského rozvoje obdobnou úrovni ČLR, tj. všechny jsou zařazeny do kategorie zemí s „vyššími středními příjmy“ na základě hrubého národního důchodu (45).

45

| (79) | Podle informací, které má Komise k dispozici, se výrobek, který je předmětem šetření, vyrábí v sedmi zemích: v Kanadě, Japonsku, Mexiku, Ruské federaci, Saúdské Arábii, Jižní Koreji a USA. Pouze dvě z těchto sedmi zemí se řadí mezi 55 zemí, které Světová banka označila za země s hrubým národním důchodem podobným Čínské lidové republice, tedy do skupiny s „vyššími středními příjmy“. Těmito zeměmi jsou Mexiko a Ruská federace. |
| --- | --- |

(79)

Podle informací, které má Komise k dispozici, se výrobek, který je předmětem šetření, vyrábí v sedmi zemích: v Kanadě, Japonsku, Mexiku, Ruské federaci, Saúdské Arábii, Jižní Koreji a USA. Pouze dvě z těchto sedmi zemí se řadí mezi 55 zemí, které Světová banka označila za země s hrubým národním důchodem podobným Čínské lidové republice, tedy do skupiny s „vyššími středními příjmy“. Těmito zeměmi jsou Mexiko a Ruská federace.

| (80) | Komise dále posoudila existenci narušení trhu v důsledku omezení vývozu a/nebo dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, jakož i surovin, konkrétně těch, které představují nejdůležitější položky výrobních nákladů používané pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu. Zjistila, že v Ruské federaci existují obchodní omezení týkající se ocelového šrotu, elektřiny a plynu, což jsou všechno důležité výrobní faktory používané pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu. Vzhledem k těmto obchodním omezením v Ruské federaci měla Komise za to, že Ruskou federaci nelze považovat za vhodnou reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(80)

Komise dále posoudila existenci narušení trhu v důsledku omezení vývozu a/nebo dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, jakož i surovin, konkrétně těch, které představují nejdůležitější položky výrobních nákladů používané pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu. Zjistila, že v Ruské federaci existují obchodní omezení týkající se ocelového šrotu, elektřiny a plynu, což jsou všechno důležité výrobní faktory používané pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu. Vzhledem k těmto obchodním omezením v Ruské federaci měla Komise za to, že Ruskou federaci nelze považovat za vhodnou reprezentativní zemi.

| (81) | V případě Mexika nebyla žádná taková omezení zjištěna. Mexiko má stejnou úroveň hospodářského rozvoje jako Čínská lidová republika a nebyla zjištěna žádná omezení týkající se výrobních faktorů ani výrobku, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(81)

V případě Mexika nebyla žádná taková omezení zjištěna. Mexiko má stejnou úroveň hospodářského rozvoje jako Čínská lidová republika a nebyla zjištěna žádná omezení týkající se výrobních faktorů ani výrobku, který je předmětem přezkumu.

| (82) | Po zahájení přezkumu vyvážející výrobci Daye Special Steel Co., Ltd a Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd tvrdili, že Mexiko nesplňuje zcela kritéria pro to, aby bylo považováno za vhodnou třetí zemi, protože: za prvé se zdá, že výrobní proces se liší od výrobního procesu čínských vyvážejících výrobců; a za druhé, sortiment výrobků vyráběných mexickými výrobci se zdá být mnohem užší (nebo méně diverzifikovaný) než sortiment výrobků vyráběných a vyvážených čínskými vyvážejícími výrobci. |
| --- | --- |

(82)

Po zahájení přezkumu vyvážející výrobci Daye Special Steel Co., Ltd a Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd tvrdili, že Mexiko nesplňuje zcela kritéria pro to, aby bylo považováno za vhodnou třetí zemi, protože: za prvé se zdá, že výrobní proces se liší od výrobního procesu čínských vyvážejících výrobců; a za druhé, sortiment výrobků vyráběných mexickými výrobci se zdá být mnohem užší (nebo méně diverzifikovaný) než sortiment výrobků vyráběných a vyvážených čínskými vyvážejícími výrobci.

| (83) | Kromě tohoto obecného tvrzení neobsahovalo podání vyvážejících výrobců žádné konkrétní důkazy o tom, proč se výrobní proces a definice výrobku, který je předmětem přezkumu, u výrobců v Mexiku ve srovnání s ČLR lišily a jaký by byl dopad na výrobní faktory. Komise proto toto tvrzení zamítla. Nebyly obdrženy žádné další připomínky. |
| --- | --- |

(83)

Kromě tohoto obecného tvrzení neobsahovalo podání vyvážejících výrobců žádné konkrétní důkazy o tom, proč se výrobní proces a definice výrobku, který je předmětem přezkumu, u výrobců v Mexiku ve srovnání s ČLR lišily a jaký by byl dopad na výrobní faktory. Komise proto toto tvrzení zamítla. Nebyly obdrženy žádné další připomínky.

4.4.3.   Dostupnost odpovídajících veřejných údajů v reprezentativní zemi

Dostupnost odpovídajících veřejných údajů v reprezentativní zemi

| (84) | Komise analyzovala dovoz hlavních výrobních faktorů do Mexika. Analýza údajů o dovozu ukázala, že výrobní faktory používané při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, se do Mexika dovážejí v dostatečném množství, aby vytvořily vhodnou referenční hodnotu, a že tento dovoz nebyl ovlivněn dovozem z ČLR nebo žádné ze zemí uvedených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (46). |
| --- | --- |

(84)

Komise analyzovala dovoz hlavních výrobních faktorů do Mexika. Analýza údajů o dovozu ukázala, že výrobní faktory používané při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, se do Mexika dovážejí v dostatečném množství, aby vytvořily vhodnou referenční hodnotu, a že tento dovoz nebyl ovlivněn dovozem z ČLR nebo žádné ze zemí uvedených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (46).

46

| (85) | Komise rovněž určila společnost Tamsa, jejíž nedávné finanční údaje pro stanovení nákladů na výrobní režii, prodejních, správních a režijních nákladů a zisku jsou k dispozici na základě finančních údajů skupiny Tenaris (viz oddíl 4.7.5). |
| --- | --- |

(85)

Komise rovněž určila společnost Tamsa, jejíž nedávné finanční údaje pro stanovení nákladů na výrobní režii, prodejních, správních a režijních nákladů a zisku jsou k dispozici na základě finančních údajů skupiny Tenaris (viz oddíl 4.7.5).

| (86) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise informovala zúčastněné strany, že má v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážkou základního nařízení v úmyslu použít ke stanovení nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty pro výpočet běžné hodnoty Mexiko jako vhodnou reprezentativní zemi a společnost Tamsa. |
| --- | --- |

(86)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise informovala zúčastněné strany, že má v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážkou základního nařízení v úmyslu použít ke stanovení nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty pro výpočet běžné hodnoty Mexiko jako vhodnou reprezentativní zemi a společnost Tamsa.

| (87) | Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se ke vhodnosti Mexika jako reprezentativní země a společnosti Tamsa jako výrobce výrobku, který je předmětem přezkumu, v reprezentativní zemi vyjádřily. |
| --- | --- |

(87)

Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se ke vhodnosti Mexika jako reprezentativní země a společnosti Tamsa jako výrobce výrobku, který je předmětem přezkumu, v reprezentativní zemi vyjádřily.

| (88) | Kromě připomínek podrobně popsaných v 82. bodě odůvodnění nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(88)

Kromě připomínek podrobně popsaných v 82. bodě odůvodnění nebyly obdrženy žádné připomínky.

4.5.   Úroveň sociální a environmentální ochrany

Úroveň sociální a environmentální ochrany

| (89) | Poté, co bylo na základě všech výše uvedených prvků stanoveno, že Mexiko je jedinou vhodnou reprezentativní zemí, která je k dispozici, nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle poslední věty čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení. |
| --- | --- |

(89)

Poté, co bylo na základě všech výše uvedených prvků stanoveno, že Mexiko je jedinou vhodnou reprezentativní zemí, která je k dispozici, nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle poslední věty čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení.

4.6.   Závěr

Závěr

| (90) | S ohledem na výše uvedenou analýzu splnilo Mexiko kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohlo být považováno za vhodnou reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(90)

S ohledem na výše uvedenou analýzu splnilo Mexiko kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohlo být považováno za vhodnou reprezentativní zemi.

4.7.   Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

| (91) | V poznámce týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty Komise uvedla výrobní faktory, jako jsou materiály, energie a pracovní síla, které vyvážející výrobci používají k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, a vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek a navržení veřejně dostupných informací o nezkreslených hodnotách u každého z výrobních faktorů uvedených ve zmíněné poznámce. |
| --- | --- |

(91)

V poznámce týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty Komise uvedla výrobní faktory, jako jsou materiály, energie a pracovní síla, které vyvážející výrobci používají k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, a vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek a navržení veřejně dostupných informací o nezkreslených hodnotách u každého z výrobních faktorů uvedených ve zmíněné poznámce.

| (92) | Komise dále uvedla, že za účelem stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení použije ke zjištění nezkreslených nákladů na většinu výrobních faktorů, zejména surovin, databázi Global Trade Atlas (dále jen „GTA“) (47). |
| --- | --- |

(92)

Komise dále uvedla, že za účelem stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení použije ke zjištění nezkreslených nákladů na většinu výrobních faktorů, zejména surovin, databázi Global Trade Atlas (dále jen „GTA“) (47).

47

| (93) | S ohledem na všechny informace na základě žádosti a následné informace předložené žadatelem/zúčastněnými stranami a shromážděné během inspekcí na místě byly za účelem určení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení určeny tyto výrobní faktory a jejich zdroje:

  Tabulka 1


  Výrobní faktory a zdroje informací










  Suroviny | Zbožové kódy v Mexiku | Hodnota | Jednotky | Zdroj informací |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Předvalky (polotovary ze železa nebo nelegované oceli obsahující 0,25 % hmotnostních uhlíku) | 720720 | 4,72 | RMB/kg | GTA |
| Voda | 22019001
  22019090 | 2,01 | RMB/l | GTA |
| Dusík | 280430 | 1,14 | RMB/kg | GTA |
| |
| Pracovní síla |
| Pracovní síla | nepoužije se | 17,21 | RMB/hod. | Mezinárodní organizace práce (ILO) |
| Energie |
| Elektřina | nepoužije se | 1,09 | RMB/Kwh | GlobalPetrolPrices.com |
| Plyn | [nepoužije se] | 0,12 | RMB/m3 | CRE („Comisión Reguladora de Energía“) |
| Vedlejší produkty/odpad |
| Ocelový šrot | 720410
  720441
  720449 | 3,31 | RMB/kg | GTA |
| Recyklační řezačky – šrot z oceli | 72041001 | 3,47 | RMB/kg | GTA |

(93)

S ohledem na všechny informace na základě žádosti a následné informace předložené žadatelem/zúčastněnými stranami a shromážděné během inspekcí na místě byly za účelem určení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení určeny tyto výrobní faktory a jejich zdroje:

Tabulka 1

Tabulka 1

Výrobní faktory a zdroje informací

Výrobní faktory a zdroje informací

Suroviny

Zbožové kódy v Mexiku

Hodnota

Jednotky

Zdroj informací

Předvalky (polotovary ze železa nebo nelegované oceli obsahující 0,25 % hmotnostních uhlíku)

720720

4,72

RMB/kg

GTA

Voda

22019001

22019090

2,01

RMB/l

GTA

Dusík

280430

1,14

RMB/kg

GTA

Pracovní síla

Pracovní síla

Pracovní síla

nepoužije se

17,21

RMB/hod.

Mezinárodní organizace práce (ILO)

Energie

Energie

Elektřina

nepoužije se

1,09

RMB/Kwh

GlobalPetrolPrices.com

Plyn

[nepoužije se]

0,12

RMB/m3

CRE („Comisión Reguladora de Energía“)

Vedlejší produkty/odpad

Vedlejší produkty/odpad

Ocelový šrot

720410

720441

720449

3,31

RMB/kg

GTA

Recyklační řezačky – šrot z oceli

72041001

3,47

RMB/kg

GTA

4.7.1.   Suroviny

Suroviny

| (94) | Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin dodaných k bráně závodu výrobce v reprezentativní zemi použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu do reprezentativní země vykázanou v databázi GTA, k níž byla připočtena dovozní cla. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla stanovena jako vážený průměr jednotkových cen dovozů ze všech třetích zemí s výjimkou ČLR a ze zemí, které nejsou členy Světové obchodní organizace, uvedených v příloze I nařízení (EU) 2015/755 . Komise se rozhodla vyloučit dovoz z ČLR do reprezentativní země, neboť dospěla k závěru, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy o tom, že tato zkreslení nemají vliv rovněž na výrobky určené na vývoz, Komise usoudila, že tato zkreslení ovlivňují vývozní ceny. Po vyloučení dovozu z ČLR do reprezentativní země zůstal objem dovozu z jiných třetích zemí reprezentativní. Vážená průměrná dovozní cena byla případně upravena o dovozní cla. |
| --- | --- |

(94)

Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin dodaných k bráně závodu výrobce v reprezentativní zemi použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu do reprezentativní země vykázanou v databázi GTA, k níž byla připočtena dovozní cla. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla stanovena jako vážený průměr jednotkových cen dovozů ze všech třetích zemí s výjimkou ČLR a ze zemí, které nejsou členy Světové obchodní organizace, uvedených v příloze I nařízení (EU) 2015/755 . Komise se rozhodla vyloučit dovoz z ČLR do reprezentativní země, neboť dospěla k závěru, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy o tom, že tato zkreslení nemají vliv rovněž na výrobky určené na vývoz, Komise usoudila, že tato zkreslení ovlivňují vývozní ceny. Po vyloučení dovozu z ČLR do reprezentativní země zůstal objem dovozu z jiných třetích zemí reprezentativní. Vážená průměrná dovozní cena byla případně upravena o dovozní cla.

| (95) | U řady výrobních faktorů představovaly skutečné náklady spolupracujících vyvážejících výrobců v období přezkumného šetření zanedbatelný podíl celkových nákladů na suroviny. Protože hodnota použitá u těchto výrobních činitelů neměla citelný dopad na výpočty dumpingového rozpětí bez ohledu na použitý zdroj, Komise se rozhodla zařadit tyto náklady do spotřebního materiálu. |
| --- | --- |

(95)

U řady výrobních faktorů představovaly skutečné náklady spolupracujících vyvážejících výrobců v období přezkumného šetření zanedbatelný podíl celkových nákladů na suroviny. Protože hodnota použitá u těchto výrobních činitelů neměla citelný dopad na výpočty dumpingového rozpětí bez ohledu na použitý zdroj, Komise se rozhodla zařadit tyto náklady do spotřebního materiálu.

| (96) | Ve svých připomínkách po poskytnutí konečných informací spolupracující vyvážející výrobci zpochybnili metodu, kterou Komise použila pro výpočet nezkreslených hodnot spotřebního materiálu. Namísto stanovení celkového množství spotřebního materiálu jako procentního podílu celkových přímých nákladů na suroviny a uplatnění tohoto procentního podílu na celkové nezkreslené náklady na suroviny (referenční hodnota) se tvrdilo, že Komise měla použít nezkreslenou hodnotu pro každou jednotlivou položku. |
| --- | --- |

(96)

Ve svých připomínkách po poskytnutí konečných informací spolupracující vyvážející výrobci zpochybnili metodu, kterou Komise použila pro výpočet nezkreslených hodnot spotřebního materiálu. Namísto stanovení celkového množství spotřebního materiálu jako procentního podílu celkových přímých nákladů na suroviny a uplatnění tohoto procentního podílu na celkové nezkreslené náklady na suroviny (referenční hodnota) se tvrdilo, že Komise měla použít nezkreslenou hodnotu pro každou jednotlivou položku.

| (97) | Komise uvedla, že je její běžnou praxí nepočítat individuální referenční hodnotu pro spotřební materiál, ale vyjádřit ji jako procentní podíl z celkových nákladů na suroviny na základě údajů o nákladech vykázaných vyvážejícími výrobci a poté při použití zjištěných nezkreslených cen použít tento procentní podíl na přepočítané náklady na materiály. Kromě toho, jak je vysvětleno v 95. bodě odůvodnění, tyto náklady představovaly nepatrnou hodnotu a bez ohledu na použitou metodu by neměly žádný citelný dopad na výpočty dumpingového rozpětí. Komise měla za to, že její metodika výpočtu nezkreslené hodnoty spotřebního materiálu je vhodná, neboť zachovala strukturu nákladů příslušných vyvážejících výrobců. Kromě toho nebyly v době šetření k dispozici lepší informace a vyvážející výrobci své připomínky nedoložili vyčíslením dopadu použití jejich navrhované metody. Proto bylo tvrzení týkající se spotřebního materiálu zamítnuto. |
| --- | --- |

(97)

Komise uvedla, že je její běžnou praxí nepočítat individuální referenční hodnotu pro spotřební materiál, ale vyjádřit ji jako procentní podíl z celkových nákladů na suroviny na základě údajů o nákladech vykázaných vyvážejícími výrobci a poté při použití zjištěných nezkreslených cen použít tento procentní podíl na přepočítané náklady na materiály. Kromě toho, jak je vysvětleno v 95. bodě odůvodnění, tyto náklady představovaly nepatrnou hodnotu a bez ohledu na použitou metodu by neměly žádný citelný dopad na výpočty dumpingového rozpětí. Komise měla za to, že její metodika výpočtu nezkreslené hodnoty spotřebního materiálu je vhodná, neboť zachovala strukturu nákladů příslušných vyvážejících výrobců. Kromě toho nebyly v době šetření k dispozici lepší informace a vyvážející výrobci své připomínky nedoložili vyčíslením dopadu použití jejich navrhované metody. Proto bylo tvrzení týkající se spotřebního materiálu zamítnuto.

| (98) | Aby Komise dospěla k nezkresleným nákladům na dopravu, vyjádřila náklady na dopravu, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům při dodávkách surovin, jako procentní podíl na skutečných nákladech na tyto suroviny a poté uplatnila stejný procentní podíl na nezkreslené náklady na stejné suroviny. Komise měla za to, že v rámci tohoto šetření lze poměr mezi surovinami vyvážejícího výrobce a vykázanými náklady na dopravu opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených dopravních nákladů na suroviny při dodání do závodu společnosti. |
| --- | --- |

(98)

Aby Komise dospěla k nezkresleným nákladům na dopravu, vyjádřila náklady na dopravu, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům při dodávkách surovin, jako procentní podíl na skutečných nákladech na tyto suroviny a poté uplatnila stejný procentní podíl na nezkreslené náklady na stejné suroviny. Komise měla za to, že v rámci tohoto šetření lze poměr mezi surovinami vyvážejícího výrobce a vykázanými náklady na dopravu opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených dopravních nákladů na suroviny při dodání do závodu společnosti.

4.7.2.   Pracovní síla

Pracovní síla

| (99) | Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“) poskytuje každý rok informace o průměrném měsíčním výdělku zaměstnanců a průměrném počtu skutečně odpracovaných hodin týdně na zaměstnanou osobu v Mexiku v různých odvětvích. |
| --- | --- |

(99)

Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“) poskytuje každý rok informace o průměrném měsíčním výdělku zaměstnanců a průměrném počtu skutečně odpracovaných hodin týdně na zaměstnanou osobu v Mexiku v různých odvětvích.

| (100) | Komise použila tyto informace z roku 2021 ke stanovení průměrné hodinové mzdy ve výrobním odvětví (48). Při stanovení celkových nákladů práce Komise vycházela z údajů zveřejněných OECD v dokumentu Taxing Wages 2021 (Zdanění mezd 2021), který se vztahuje na období roku 2021 (49). K hodinové mzdě ve výrobě připočetla Komise příspěvky na sociální zabezpečení. |
| --- | --- |

(100)

Komise použila tyto informace z roku 2021 ke stanovení průměrné hodinové mzdy ve výrobním odvětví (48). Při stanovení celkových nákladů práce Komise vycházela z údajů zveřejněných OECD v dokumentu Taxing Wages 2021 (Zdanění mezd 2021), který se vztahuje na období roku 2021 (49). K hodinové mzdě ve výrobě připočetla Komise příspěvky na sociální zabezpečení.

48

49

4.7.3.   Elektřina

Elektřina

| (101) | Průměrné ceny elektřiny pro podniky za kWh v Mexiku v roce 2021 zveřejňuje GlobalPetrolPrices.com, tj. zdroj uvedený v žádosti o přezkum. Na základě této ceny stanovila Komise průměrnou cenu elektřiny v období přezkumného šetření (2021) (50). |
| --- | --- |

(101)

Průměrné ceny elektřiny pro podniky za kWh v Mexiku v roce 2021 zveřejňuje GlobalPetrolPrices.com, tj. zdroj uvedený v žádosti o přezkum. Na základě této ceny stanovila Komise průměrnou cenu elektřiny v období přezkumného šetření (2021) (50).

50

4.7.4.   Zemní plyn

Zemní plyn

| (102) | Cenu zemního plynu pro podniky (průmyslové uživatele) v Mexiku zveřejňuje každý měsíc energetický regulační orgán Comisión Reguladora de Energía (dále jen „CRE“). Komise použila průměrnou cenu pro podniky, kterou vykázala CRE v období přezkumného šetření (51). |
| --- | --- |

(102)

Cenu zemního plynu pro podniky (průmyslové uživatele) v Mexiku zveřejňuje každý měsíc energetický regulační orgán Comisión Reguladora de Energía (dále jen „CRE“). Komise použila průměrnou cenu pro podniky, kterou vykázala CRE v období přezkumného šetření (51).

Comisión Reguladora de Energía

51

4.7.5.   Náklady na výrobní režii, správní, prodejní a režijní náklady a zisk

Náklady na výrobní režii, správní, prodejní a režijní náklady a zisk

| (103) | Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení „početně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho je třeba stanovit hodnotu výrobních režijních nákladů k pokrytí nákladů, které nejsou zahrnuty ve výše uvedených výrobních faktorech. |
| --- | --- |

(103)

Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení „početně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho je třeba stanovit hodnotu výrobních režijních nákladů k pokrytí nákladů, které nejsou zahrnuty ve výše uvedených výrobních faktorech.

početně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk

| (104) | Ke stanovení nezkreslené a přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk použila Komise finanční údaje týkající se činností společnosti Tamsa, které jsou dostupné v konsolidované účetní závěrce mateřské společnosti Tenaris S.A (52). |
| --- | --- |

(104)

Ke stanovení nezkreslené a přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk použila Komise finanční údaje týkající se činností společnosti Tamsa, které jsou dostupné v konsolidované účetní závěrce mateřské společnosti Tenaris S.A (52).

52

| (105) | Výrobní režijní náklady, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, byly vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých vyvážejícím výrobcům. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady. |
| --- | --- |

(105)

Výrobní režijní náklady, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, byly vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých vyvážejícím výrobcům. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady.

| (106) | Ve svých připomínkách po poskytnutí konečných informací spolupracující vyvážející výrobci zpochybnili metodu, kterou Komise použila pro výpočet režijních nákladů, a to ze stejných důvodů, jakými zpochybnili metodu použitou pro výpočet spotřebního materiálu, viz 96. bod odůvodnění, přičemž tvrdili, že Komise místo toho, aby použila poměr pro režijní náklady a použila jej na nezkreslené přímé náklady, měla stanovit všechny faktory odděleně a nahradit je náhradními hodnotami. |
| --- | --- |

(106)

Ve svých připomínkách po poskytnutí konečných informací spolupracující vyvážející výrobci zpochybnili metodu, kterou Komise použila pro výpočet režijních nákladů, a to ze stejných důvodů, jakými zpochybnili metodu použitou pro výpočet spotřebního materiálu, viz 96. bod odůvodnění, přičemž tvrdili, že Komise místo toho, aby použila poměr pro režijní náklady a použila jej na nezkreslené přímé náklady, měla stanovit všechny faktory odděleně a nahradit je náhradními hodnotami.

| (107) | Pokud jde o toto tvrzení, Komise uvedla, že údaje o režijních nákladech zvlášť pro každý faktor nebyly ve finančních výkazech výrobce v reprezentativní zemi snadno dostupné. Komise proto měla za to, že její metodika výpočtu nezkreslené hodnoty režijních nákladů je vhodná, neboť zachovala strukturu nákladů příslušných vyvážejících výrobců. Kromě toho nebyly k dispozici lepší informace, neboť vyvážející výrobci nenavrhli alternativní nezkreslenou referenční hodnotu pro režijní náklady. Proto bylo tvrzení týkající se režijních nákladů zamítnuto. |
| --- | --- |

(107)

Pokud jde o toto tvrzení, Komise uvedla, že údaje o režijních nákladech zvlášť pro každý faktor nebyly ve finančních výkazech výrobce v reprezentativní zemi snadno dostupné. Komise proto měla za to, že její metodika výpočtu nezkreslené hodnoty režijních nákladů je vhodná, neboť zachovala strukturu nákladů příslušných vyvážejících výrobců. Kromě toho nebyly k dispozici lepší informace, neboť vyvážející výrobci nenavrhli alternativní nezkreslenou referenční hodnotu pro režijní náklady. Proto bylo tvrzení týkající se režijních nákladů zamítnuto.

4.7.6.   Výpočet běžné hodnoty

Výpočet běžné hodnoty

| (108) | Na tomto základě Komise v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(108)

Na tomto základě Komise v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu.

| (109) | Za prvé Komise určila nezkreslené výrobní náklady. Komise uplatnila nezkreslené jednotkové náklady na skutečnou spotřebu jednotlivých výrobních faktorů spolupracujících vyvážejících výrobců. Komise snížila výrobní náklady o nezkreslené náklady na vedlejší produkty opětovně použité ve výrobním procesu. Tyto míry spotřeby byly potvrzeny během ověřování. Komise vynásobila míry spotřeby nezkreslenými náklady na jednotku zjištěnými v reprezentativní zemi (Mexiko), jak je popsáno v tabulce 1. |
| --- | --- |

(109)

Za prvé Komise určila nezkreslené výrobní náklady. Komise uplatnila nezkreslené jednotkové náklady na skutečnou spotřebu jednotlivých výrobních faktorů spolupracujících vyvážejících výrobců. Komise snížila výrobní náklady o nezkreslené náklady na vedlejší produkty opětovně použité ve výrobním procesu. Tyto míry spotřeby byly potvrzeny během ověřování. Komise vynásobila míry spotřeby nezkreslenými náklady na jednotku zjištěnými v reprezentativní zemi (Mexiko), jak je popsáno v tabulce 1.

| (110) | Po stanovení nezkreslených výrobních nákladů Komise přičetla náklady na výrobní režii, prodejní, správní a režijní náklady a zisk, jak je uvedeno v oddíle 4.7.5. Náklady na výrobní režii byly určeny na základě údajů vyvážejících výrobců. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny na základě účetních závěrek skupiny Tenaris za rok 2021 (53), které zahrnují mexickou dceřinou společnost Tamsa. K nezkresleným výrobním nákladům Komise připočetla tyto položky:






  — | náklady na výrobní režii, které čítaly celkem 7,8 % přímých výrobních nákladů, |
| --- | --- | --- |

(110)

Po stanovení nezkreslených výrobních nákladů Komise přičetla náklady na výrobní režii, prodejní, správní a režijní náklady a zisk, jak je uvedeno v oddíle 4.7.5. Náklady na výrobní režii byly určeny na základě údajů vyvážejících výrobců. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny na základě účetních závěrek skupiny Tenaris za rok 2021 (53), které zahrnují mexickou dceřinou společnost Tamsa. K nezkresleným výrobním nákladům Komise připočetla tyto položky:

53

—

náklady na výrobní režii, které čítaly celkem 7,8 % přímých výrobních nákladů,

| — | prodejní, správní a režijní náklady, které představovaly 26,16 % nákladů na prodané zboží skupiny Tenaris zahrnující mexickou dceřinou společnost Tamsa, a |
| --- | --- |

—

prodejní, správní a režijní náklady, které představovaly 26,16 % nákladů na prodané zboží skupiny Tenaris zahrnující mexickou dceřinou společnost Tamsa, a

| — | zisk dosažený skupinou Tenaris, který činil 15,34 % nákladů na prodané zboží. |
| --- | --- |

—

zisk dosažený skupinou Tenaris, který činil 15,34 % nákladů na prodané zboží.

| (111) | Na tomto základě Komise v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(111)

Na tomto základě Komise v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu.

| (112) | Vyvážející výrobci zpochybnili způsob, jakým Komise stanovila prodejní, správní a režijní náklady a zisk, a to tak, že se dotázali, proč byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk vyjádřeny jako procentní podíl nákladů na prodané zboží namísto obratu, zda byly přímé prodejní náklady zahrnuty do prodejních, správních a režijních nákladů a proč Komise použila prodejní, správní a režijní náklady a zisk skupiny Tenaris namísto dotčeného výrobku mexické dceřiné společnosti Tamsa. |
| --- | --- |

(112)

Vyvážející výrobci zpochybnili způsob, jakým Komise stanovila prodejní, správní a režijní náklady a zisk, a to tak, že se dotázali, proč byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk vyjádřeny jako procentní podíl nákladů na prodané zboží namísto obratu, zda byly přímé prodejní náklady zahrnuty do prodejních, správních a režijních nákladů a proč Komise použila prodejní, správní a režijní náklady a zisk skupiny Tenaris namísto dotčeného výrobku mexické dceřiné společnosti Tamsa.

| (113) | Komise konstatovala, že vyjadřovat prodejní, správní a režijní náklady a zisk jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a zahrnovat přímé prodejní náklady do prodejních, správních a režijních nákladů je při stanovování běžné hodnoty její standardní praxí. Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení vyžaduje, aby byla běžná hodnota zjištěna početně na základě výrobních nákladů a aby zahrnovala nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk. Z toho vyplývá, že pro početní zjištění běžné hodnoty na základě nákladů musí být prodejní, správní a režijní náklady a zisk, které mají být připočteny k těmto nákladům, vyjádřeny ve vztahu k těmto nákladům. Komise použila prodejní, správní a režijní náklady a zisk skupiny Tenaris, protože prodejní, správní a režijní náklady a zisk společnosti Tamsa nebyly k dispozici a údaje skupiny Tenaris byly nejlepší snadno dostupnou alternativou. Komise se proto domnívala, že její metodika výpočtu prodejních, správních a režijních nákladů a zisku je vhodná, v neposlední řadě proto, že nebyly k dispozici lepší informace, a toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(113)

Komise konstatovala, že vyjadřovat prodejní, správní a režijní náklady a zisk jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a zahrnovat přímé prodejní náklady do prodejních, správních a režijních nákladů je při stanovování běžné hodnoty její standardní praxí. Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení vyžaduje, aby byla běžná hodnota zjištěna početně na základě výrobních nákladů a aby zahrnovala nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk. Z toho vyplývá, že pro početní zjištění běžné hodnoty na základě nákladů musí být prodejní, správní a režijní náklady a zisk, které mají být připočteny k těmto nákladům, vyjádřeny ve vztahu k těmto nákladům. Komise použila prodejní, správní a režijní náklady a zisk skupiny Tenaris, protože prodejní, správní a režijní náklady a zisk společnosti Tamsa nebyly k dispozici a údaje skupiny Tenaris byly nejlepší snadno dostupnou alternativou. Komise se proto domnívala, že její metodika výpočtu prodejních, správních a režijních nákladů a zisku je vhodná, v neposlední řadě proto, že nebyly k dispozici lepší informace, a toto tvrzení zamítla.

4.7.7.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (114) | Spolupracující vyvážející výrobci uskutečňovali vývoz do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem v ČLR. |
| --- | --- |

(114)

Spolupracující vyvážející výrobci uskutečňovali vývoz do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem v ČLR.

| (115) | Komise stanovila vývozní cenu jako cenu, která byla nebo má být skutečně zaplacena za výrobek, který je předmětem přezkumu, při prodeji na vývoz do Unie, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(115)

Komise stanovila vývozní cenu jako cenu, která byla nebo má být skutečně zaplacena za výrobek, který je předmětem přezkumu, při prodeji na vývoz do Unie, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

4.7.8.   Porovnání

Porovnání

| (116) | Komise porovnala početně zjištěnou běžnou hodnotu pro každý typ výrobku stanovenou podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení s čínskou vývozní cenou spolupracujících vyvážejících výrobců na základě ceny ze závodu, jak se uvádí výše. |
| --- | --- |

(116)

Komise porovnala početně zjištěnou běžnou hodnotu pro každý typ výrobku stanovenou podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení s čínskou vývozní cenou spolupracujících vyvážejících výrobců na základě ceny ze závodu, jak se uvádí výše.

| (117) | Tam, kde to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy o bankovní poplatky, provize, úvěrové náklady, dopravu, manipulaci, jiné slevy, balení a pojištění. |
| --- | --- |

(117)

Tam, kde to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy o bankovní poplatky, provize, úvěrové náklady, dopravu, manipulaci, jiné slevy, balení a pojištění.

4.7.9.   Dumpingová rozpětí

Dumpingová rozpětí

| (118) | U spolupracujících vyvážejících výrobců porovnala Komise podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobku, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(118)

U spolupracujících vyvážejících výrobců porovnala Komise podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobku, který je předmětem přezkumu.

| (119) | Na tomto základě se vážená průměrná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, u spolupracujících vyvážejících výrobců pohybovala v rozmezí 10 % až 44 %. Proto byl vyvozen závěr, že dumping během období přezkumného šetření přetrvával. |
| --- | --- |

(119)

Na tomto základě se vážená průměrná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, u spolupracujících vyvážejících výrobců pohybovala v rozmezí 10 % až 44 %. Proto byl vyvozen závěr, že dumping během období přezkumného šetření přetrvával.

5.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ DUMPINGU

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ DUMPINGU

| (120) | V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda existuje pravděpodobnost přetrvání dumpingu, pokud by byla opatření zrušena. Byly analyzovány tyto doplňkové prvky: výrobní kapacity a volné kapacity v ČLR a atraktivita trhu Unie. |
| --- | --- |

(120)

V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda existuje pravděpodobnost přetrvání dumpingu, pokud by byla opatření zrušena. Byly analyzovány tyto doplňkové prvky: výrobní kapacity a volné kapacity v ČLR a atraktivita trhu Unie.

5.1.   Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

| (121) | Podle žadatelů je ČLR s 23 výrobci a celkem 33 výrobními linkami největším světovým výrobcem výrobku, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(121)

Podle žadatelů je ČLR s 23 výrobci a celkem 33 výrobními linkami největším světovým výrobcem výrobku, který je předmětem přezkumu.

| (122) | V období přezkumného šetření představovala podle odhadů žadatelů celková výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v ČLR přibližně 2,3 milionu tun. Podle téhož zdroje se celková výrobní kapacita odhadovala na 5 milionů tun. Volná kapacita pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu, v ČLR během období přezkumného šetření tedy představovala přibližně 2,7 milionu tun. Vzhledem k tomu, že se spotřeba v Unii v období přezkumného šetření odhadovala na přibližně 100 tisíc tun (viz tabulka 2), volná kapacita čínských vyvážejících výrobců převýšila spotřebu výrobku, který je předmětem přezkumu, na trhu Unie přibližně 27krát. Pro srovnání žadatelé odhadli, že během téhož období činily výrobní kapacity dvanácti stávajících společností ve zbytku světa přibližně 2,9 milionu tun (54). Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády a nízké úrovni spolupráce čínských vyvážejících výrobců neobdržela Komise další informace týkající se výroby v ČLR a dovozu do Unie. |
| --- | --- |

(122)

V období přezkumného šetření představovala podle odhadů žadatelů celková výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v ČLR přibližně 2,3 milionu tun. Podle téhož zdroje se celková výrobní kapacita odhadovala na 5 milionů tun. Volná kapacita pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu, v ČLR během období přezkumného šetření tedy představovala přibližně 2,7 milionu tun. Vzhledem k tomu, že se spotřeba v Unii v období přezkumného šetření odhadovala na přibližně 100 tisíc tun (viz tabulka 2), volná kapacita čínských vyvážejících výrobců převýšila spotřebu výrobku, který je předmětem přezkumu, na trhu Unie přibližně 27krát. Pro srovnání žadatelé odhadli, že během téhož období činily výrobní kapacity dvanácti stávajících společností ve zbytku světa přibližně 2,9 milionu tun (54). Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády a nízké úrovni spolupráce čínských vyvážejících výrobců neobdržela Komise další informace týkající se výroby v ČLR a dovozu do Unie.

54

| (123) | Vzhledem k (vysoké) úrovni výroby a volné kapacitě v ČLR ve srovnání s Unií však Komise považovala za pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, čínští vyvážející výrobci by svou volnou kapacitu ve stále větší míře přesměrovali na trh Unie ve velkém množství za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(123)

Vzhledem k (vysoké) úrovni výroby a volné kapacitě v ČLR ve srovnání s Unií však Komise považovala za pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, čínští vyvážející výrobci by svou volnou kapacitu ve stále větší míře přesměrovali na trh Unie ve velkém množství za dumpingové ceny.

5.2.   Atraktivita trhu Unie a ceny na trhu Unie

Atraktivita trhu Unie a ceny na trhu Unie

| (124) | Během období přezkumného šetření čínští vyvážející výrobci nadále vyváželi výrobek, který je předmětem přezkumu, do Unie. Vývoz spolupracujících čínských vyvážejících výrobců činil v období přezkumného šetření 2 900 tun, což představovalo [2,5–3,5 %] podíl na trhu Unie. Jak je podrobně uvedeno ve 40. bodě odůvodnění, jelikož se dovoz do EU týká pouze údajů spolupracujících vyvážejících výrobců, zatímco celková výroba v ČLR v období přezkumného šetření byla podstatně vyšší, byl celkový podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu s výrobkem, který je předmětem přezkumu, v Unii pravděpodobně vyšší. Trh Unie proto zůstává pro čínské vyvážející výrobce navzdory platným opatřením atraktivním vývozním trhem. |
| --- | --- |

(124)

Během období přezkumného šetření čínští vyvážející výrobci nadále vyváželi výrobek, který je předmětem přezkumu, do Unie. Vývoz spolupracujících čínských vyvážejících výrobců činil v období přezkumného šetření 2 900 tun, což představovalo [2,5–3,5 %] podíl na trhu Unie. Jak je podrobně uvedeno ve 40. bodě odůvodnění, jelikož se dovoz do EU týká pouze údajů spolupracujících vyvážejících výrobců, zatímco celková výroba v ČLR v období přezkumného šetření byla podstatně vyšší, byl celkový podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu s výrobkem, který je předmětem přezkumu, v Unii pravděpodobně vyšší. Trh Unie proto zůstává pro čínské vyvážející výrobce navzdory platným opatřením atraktivním vývozním trhem.

| (125) | Podle názoru žadatelů spočívá atraktivita trhu Unie rovněž v relativně vysoké průměrné cenové hladině, platební schopnosti zákazníků a solidní logistické infrastruktuře s dobře vybavenými přístavy, skladovacími a distribučními zařízeními a vysokou úrovní průmyslové spotřeby. Kromě toho je Unie v současnosti, pokud jde o objem, největším trhem oceli na světě. |
| --- | --- |

(125)

Podle názoru žadatelů spočívá atraktivita trhu Unie rovněž v relativně vysoké průměrné cenové hladině, platební schopnosti zákazníků a solidní logistické infrastruktuře s dobře vybavenými přístavy, skladovacími a distribučními zařízeními a vysokou úrovní průmyslové spotřeby. Kromě toho je Unie v současnosti, pokud jde o objem, největším trhem oceli na světě.

| (126) | Kromě toho ze srovnání cen výrobců v Unii zařazených do vzorku s cenami spolupracujících čínských vyvážejících výrobců vyplynulo, že se čínské vývozní ceny v období přezkumného šetření podbízely cenám v Unii, pokud se nezohledňuje antidumpingové clo (viz 140. bod odůvodnění), což prokazuje, že trh Unie je z hlediska cen atraktivní. |
| --- | --- |

(126)

Kromě toho ze srovnání cen výrobců v Unii zařazených do vzorku s cenami spolupracujících čínských vyvážejících výrobců vyplynulo, že se čínské vývozní ceny v období přezkumného šetření podbízely cenám v Unii, pokud se nezohledňuje antidumpingové clo (viz 140. bod odůvodnění), což prokazuje, že trh Unie je z hlediska cen atraktivní.

| (127) | Provádění opatření USA podle § 232, a zejména jimi zavedená dovozní cla na dotčený výrobek od čínských vyvážejících výrobců, dále omezuje možnosti vyvážejících výrobců vyvážet dotčený výrobek do jiných důležitých zemí určení, než je Unie. |
| --- | --- |

(127)

Provádění opatření USA podle § 232, a zejména jimi zavedená dovozní cla na dotčený výrobek od čínských vyvážejících výrobců, dále omezuje možnosti vyvážejících výrobců vyvážet dotčený výrobek do jiných důležitých zemí určení, než je Unie.

| (128) | Z hlediska velikosti a cen proto trh Unie zůstal pro čínské vyvážející výrobce atraktivním trhem. |
| --- | --- |

(128)

Z hlediska velikosti a cen proto trh Unie zůstal pro čínské vyvážející výrobce atraktivním trhem.

5.3.   Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu

Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu

| (129) | Šetření ukázalo, že čínský vývoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(129)

Šetření ukázalo, že čínský vývoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny.

| (130) | Volná kapacita v ČLR byla v období přezkumného šetření v porovnání se spotřebou v Unii významná. Navíc atraktivita trhu Unie z hlediska jeho velikosti a cen naznačuje, že je pravděpodobné, že čínský vývoz a volná kapacita budou přesměrovány na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(130)

Volná kapacita v ČLR byla v období přezkumného šetření v porovnání se spotřebou v Unii významná. Navíc atraktivita trhu Unie z hlediska jeho velikosti a cen naznačuje, že je pravděpodobné, že čínský vývoz a volná kapacita budou přesměrovány na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (131) | Komise proto dospěla k závěru, že existuje velká pravděpodobnost, že by pozbytí platnosti antidumpingových opatření vedlo k výraznému nárůstu dumpingového dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, z Číny do Unie. |
| --- | --- |

(131)

Komise proto dospěla k závěru, že existuje velká pravděpodobnost, že by pozbytí platnosti antidumpingových opatření vedlo k výraznému nárůstu dumpingového dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, z Číny do Unie.

| (132) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že pozbytí platnosti antidumpingových opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání dumpingu. |
| --- | --- |

(132)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že pozbytí platnosti antidumpingových opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání dumpingu.

6.   ÚJMA

ÚJMA

6.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

| (133) | Obdobný výrobek vyrábělo v posuzovaném období šest výrobců, kteří se nacházejí v různých členských státech. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(133)

Obdobný výrobek vyrábělo v posuzovaném období šest výrobců, kteří se nacházejí v různých členských státech. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (134) | Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 196 050 tun. Komise tento údaj stanovila na základě všech dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, např. na základě údajů od Evropského sdružení pro ocelové trubky za výrobce v Unii nezařazené do vzorku a z odpovědí na dotazník předložených výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění, tři výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali téměř 76 % celkového objemu výroby a 67 % celkového objemu prodeje známých výrobců obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(134)

Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 196 050 tun. Komise tento údaj stanovila na základě všech dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, např. na základě údajů od Evropského sdružení pro ocelové trubky za výrobce v Unii nezařazené do vzorku a z odpovědí na dotazník předložených výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění, tři výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali téměř 76 % celkového objemu výroby a 67 % celkového objemu prodeje známých výrobců obdobného výrobku v Unii.

6.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (135) | Komise stanovila spotřebu v Unii na základě statistik Eurostatu o dovozu a objemu prodeje výrobního odvětví Unie v Unii, které předložil žadatel za výrobce v Unii nezařazené do vzorku, a na základě odpovědí na dotazník předložených výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Komise použila pro volný a závislý trh, jakož i pro podíly na trhu rozpětí údajů, aby zajistila, že nebudou zveřejněny citlivé údaje o jednom výrobci v Unii. |
| --- | --- |

(135)

Komise stanovila spotřebu v Unii na základě statistik Eurostatu o dovozu a objemu prodeje výrobního odvětví Unie v Unii, které předložil žadatel za výrobce v Unii nezařazené do vzorku, a na základě odpovědí na dotazník předložených výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Komise použila pro volný a závislý trh, jakož i pro podíly na trhu rozpětí údajů, aby zajistila, že nebudou zveřejněny citlivé údaje o jednom výrobci v Unii.

| (136) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 2


  Spotřeba v Unii v tunách | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii | 111 875 | 108 571 | 95 285 | 102 189 |
| Index | 100 | 97 | 85 | 91 |
| Závislý trh | [4 500 –5 500 ] | [9 000 –10 000 ] | [5 500 –6 500 ] | [6 000 –7 000 ] |
| Index | 100 | 188 | 119 | 126 |
| Volný trh | [100 000 - 110 000 ] | [90 000 - 100 000 ] | [80 000 - 90 000 ] | [86 000 - 96 000 ] |
| Index | 100 | 93 | 84 | 90 |
| Zdroj: | databáze Comext, spolupracující vyvážející výrobci, ESTA a výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(136)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Spotřeba v Unii v tunách

Spotřeba v Unii v tunách

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Celková spotřeba v Unii

111 875

108 571

95 285

102 189

Index

Index

100

100

97

97

85

85

91

91

Závislý trh

[4 500 –5 500 ]

[9 000 –10 000 ]

[5 500 –6 500 ]

[6 000 –7 000 ]

Index

Index

100

100

188

188

119

119

126

126

Volný trh

[100 000 - 110 000 ]

[90 000 - 100 000 ]

[80 000 - 90 000 ]

[86 000 - 96 000 ]

Index

Index

100

100

93

93

84

84

90

90

Zdroj:

Zdroj:

databáze Comext, spolupracující vyvážející výrobci, ESTA a výrobci v Unii zařazení do vzorku

| (137) | Spotřeba v Unii se v období 2018 až 2019 snížila o 3 %, v období 2019 až 2020 klesla o více než 12 % a poté se v období mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o více než 5 %. Celkově se od roku 2018 do období přezkumného šetření snížila o 9 %. |
| --- | --- |

(137)

Spotřeba v Unii se v období 2018 až 2019 snížila o 3 %, v období 2019 až 2020 klesla o více než 12 % a poté se v období mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o více než 5 %. Celkově se od roku 2018 do období přezkumného šetření snížila o 9 %.

| (138) | Výrobní odvětví Unie vykázalo využití výrobku, který je předmětem přezkumu, pro vlastní spotřebu, které v roce 2018 představovalo méně než 5 % celkové spotřeby v Unii. Během posuzovaného období vzrostlo o 26 %. |
| --- | --- |

(138)

Výrobní odvětví Unie vykázalo využití výrobku, který je předmětem přezkumu, pro vlastní spotřebu, které v roce 2018 představovalo méně než 5 % celkové spotřeby v Unii. Během posuzovaného období vzrostlo o 26 %.

| (139) | Spotřeba na volném trhu v posuzovaném období klesla o 10 %. V období 2018 až 2019 se snížila o 7 %, v období 2019 až 2020 klesla o 9,6 % a poté se v období mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 7 %. |
| --- | --- |

(139)

Spotřeba na volném trhu v posuzovaném období klesla o 10 %. V období 2018 až 2019 se snížila o 7 %, v období 2019 až 2020 klesla o 9,6 % a poté se v období mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 7 %.

6.3.   Dovoz z dotčené země do Unie

Dovoz z dotčené země do Unie

6.3.1.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (140) | Na základě údajů spolupracujících vyvážejících výrobců je vývoj objemu dovozu a podílu dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, na trhu uveden níže. Jelikož údaje poskytli pouze dva vyvážející výrobci, byly z důvodu zachování důvěrnosti uvedeny v rozmezích. |
| --- | --- |

(140)

Na základě údajů spolupracujících vyvážejících výrobců je vývoj objemu dovozu a podílu dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, na trhu uveden níže. Jelikož údaje poskytli pouze dva vyvážející výrobci, byly z důvodu zachování důvěrnosti uvedeny v rozmezích.

| (141) | Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

  Tabulka 3


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z dotčené země (v tunách) | [1 300 –1 400 ] | [1 500 –1 600 ] | [1 250 –1 350 ] | [2 800 –2 900 ] |
| Index | 100 | 111 | 95 | 204 |
| Podíl na trhu | [1 –3 ] % | [1,2 –3,2 ] % | [1,1 –3,1 ] % | [2,5 –3,5 ] % |
| Index | 100 | 120 | 113 | 227 |
| Zdroj: | spolupracující vyvážející výrobci |

(141)

Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z dotčené země (v tunách)

[1 300 –1 400 ]

[1 500 –1 600 ]

[1 250 –1 350 ]

[2 800 –2 900 ]

Index

Index

100

100

111

111

95

95

204

204

Podíl na trhu

[1 –3 ] %

[1,2 –3,2 ] %

[1,1 –3,1 ] %

[2,5 –3,5 ] %

Index

Index

100

100

120

120

113

113

227

227

Zdroj:

Zdroj:

spolupracující vyvážející výrobci

| (142) | V původním šetření činil podíl dovozu z Číny do Unie na trhu 26,8 %. Oproti tomu činil podíl na trhu během období přezkumného šetření [2,5–3,5] %. Podíl dovozu z Číny na trhu se tedy v důsledku platných antidumpingových opatření drasticky snížil. V kontextu klesající spotřeby se však čínský dovoz v posuzovaném období zvýšil na úkor výrobního odvětví Unie. Objem celkového dovozu z ČLR během posuzovaného období vzrostl o 104 % a v období přezkumného šetření činil [2 800–2 900] tun. Ačkoli se podíl čínského dovozu na trhu zvýšil, zůstal se [2,5–3,5] % ve stejném období relativně nízký. |
| --- | --- |

(142)

V původním šetření činil podíl dovozu z Číny do Unie na trhu 26,8 %. Oproti tomu činil podíl na trhu během období přezkumného šetření [2,5–3,5] %. Podíl dovozu z Číny na trhu se tedy v důsledku platných antidumpingových opatření drasticky snížil. V kontextu klesající spotřeby se však čínský dovoz v posuzovaném období zvýšil na úkor výrobního odvětví Unie. Objem celkového dovozu z ČLR během posuzovaného období vzrostl o 104 % a v období přezkumného šetření činil [2 800–2 900] tun. Ačkoli se podíl čínského dovozu na trhu zvýšil, zůstal se [2,5–3,5] % ve stejném období relativně nízký.

| (143) | Konkrétně podíl dovozu z ČLR na trhu v období 2018 až 2019 vzrostl o 20 %, v období 2018 až 2020 se navzdory poklesu spotřeby na volném trhu v Unii o 16 % zvýšil o 13 % a během posuzovaného období se zvýšil o 127 %. Ke zvýšení podílu dovozu z ČLR na trhu v posuzovaném období došlo navzdory platným antidumpingovým opatřením a krizi COVID-19. |
| --- | --- |

(143)

Konkrétně podíl dovozu z ČLR na trhu v období 2018 až 2019 vzrostl o 20 %, v období 2018 až 2020 se navzdory poklesu spotřeby na volném trhu v Unii o 16 % zvýšil o 13 % a během posuzovaného období se zvýšil o 127 %. Ke zvýšení podílu dovozu z ČLR na trhu v posuzovaném období došlo navzdory platným antidumpingovým opatřením a krizi COVID-19.

| (144) | Jak je uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, objem dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, z ČLR do Unie a podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu vycházejí z ověřených údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců a z informací uvedených v žádosti o přezkum za posuzované období a období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(144)

Jak je uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, objem dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, z ČLR do Unie a podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu vycházejí z ověřených údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců a z informací uvedených v žádosti o přezkum za posuzované období a období přezkumného šetření.

| (145) | Po poskytnutí konečných informací spolupracující vyvážející výrobci, společnosti Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. a Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd, tvrdili, že není jasné, proč objem dovozu použitý při šetření vycházel z údajů oznámených spolupracujícími vyvážejícími výrobci, a nikoli z databáze Comext. |
| --- | --- |

(145)

Po poskytnutí konečných informací spolupracující vyvážející výrobci, společnosti Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. a Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd, tvrdili, že není jasné, proč objem dovozu použitý při šetření vycházel z údajů oznámených spolupracujícími vyvážejícími výrobci, a nikoli z databáze Comext.

| (146) | Jak je zmíněno ve 42. bodě odůvodnění, Komise se domnívala, že v tomto případě nejsou statistické informace spolehlivé a nelze je použít ke stanovení skutečného objemu dovozu z ČLR, a proto její zjištění přednostně vycházela z ověřených údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců. Kromě toho nebyly v tomto šetření předloženy žádné důkazy, které by prokazovaly, že je nevhodné použít objem vývozu deklarovaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(146)

Jak je zmíněno ve 42. bodě odůvodnění, Komise se domnívala, že v tomto případě nejsou statistické informace spolehlivé a nelze je použít ke stanovení skutečného objemu dovozu z ČLR, a proto její zjištění přednostně vycházela z ověřených údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců. Kromě toho nebyly v tomto šetření předloženy žádné důkazy, které by prokazovaly, že je nevhodné použít objem vývozu deklarovaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto.

6.3.2.   Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

| (147) | Komise stanovila ceny a cenové podbízení u dovozu z ČLR do Unie na základě údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(147)

Komise stanovila ceny a cenové podbízení u dovozu z ČLR do Unie na základě údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců.

| (148) | Jelikož údaje poskytli pouze dva vyvážející výrobci, byla průměrná cena dovozu z důvodu zachování důvěrnosti uvedena v rozmezích. |
| --- | --- |

(148)

Jelikož údaje poskytli pouze dva vyvážející výrobci, byla průměrná cena dovozu z důvodu zachování důvěrnosti uvedena v rozmezích.

| (149) | Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

  Tabulka 4


  Dovozní ceny (v EUR/t) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná dovozní cena (v EUR/t) | [1 300 –1 400 ] | [1 300 –1 400 ] | [1 300 –1 400 ] | [1 500 –1 600 ] |
| Index | 100 | 99 | 96 | 113 |
| Zdroj: | spolupracující vyvážející výrobci |

(149)

Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Dovozní ceny (v EUR/t)

Dovozní ceny (v EUR/t)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Průměrná dovozní cena (v EUR/t)

[1 300 –1 400 ]

[1 300 –1 400 ]

[1 300 –1 400 ]

[1 500 –1 600 ]

Index

Index

100

100

99

99

96

96

113

113

Zdroj:

Zdroj:

spolupracující vyvážející výrobci

| (150) | Průměrná dovozní cena se v letech 2018 až 2019 snížila o 1 %, v letech 2018 až 2020 klesla o 4 % a mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření vzrostla o 13 %. |
| --- | --- |

(150)

Průměrná dovozní cena se v letech 2018 až 2019 snížila o 1 %, v letech 2018 až 2020 klesla o 4 % a mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření vzrostla o 13 %.

| (151) | Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:






  1. | váženého průměru prodejních cen jednotlivých typů výrobku výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravených na úroveň ceny ze závodu a |
| --- | --- | --- |

(151)

Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:

1.

váženého průměru prodejních cen jednotlivých typů výrobku výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravených na úroveň ceny ze závodu a

| 2. | odpovídajících vážených průměrných cen dovozu od spolupracujících vyvážejících výrobců podle typu výrobku, které byly účtovány prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (zahrnujících náklady, pojištění a přepravu zboží) bez antidumpingového cla, s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. |
| --- | --- |

2.

odpovídajících vážených průměrných cen dovozu od spolupracujících vyvážejících výrobců podle typu výrobku, které byly účtovány prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (zahrnujících náklady, pojištění a přepravu zboží) bez antidumpingového cla, s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.

| (152) | Srovnání cen bylo provedeno podle jednotlivých typů transakcí a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku, kterého dosáhli v období přezkumného šetření. Srovnání prokázalo bez použití antidumpingových cel vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 21,6 % až 27 % způsobené dovozem z dotčené země na trh Unie. Pokud však bylo provedeno stejné srovnání se započtením antidumpingových cel, nebylo zjištěno žádné cenové podbízení. |
| --- | --- |

(152)

Srovnání cen bylo provedeno podle jednotlivých typů transakcí a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku, kterého dosáhli v období přezkumného šetření. Srovnání prokázalo bez použití antidumpingových cel vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 21,6 % až 27 % způsobené dovozem z dotčené země na trh Unie. Pokud však bylo provedeno stejné srovnání se započtením antidumpingových cel, nebylo zjištěno žádné cenové podbízení.

6.3.3.   Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR

Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR

| (153) | Dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, ze třetích zemí s výjimkou ČLR pocházel hlavně z Thajska, Ukrajiny a Spojeného království. |
| --- | --- |

(153)

Dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, ze třetích zemí s výjimkou ČLR pocházel hlavně z Thajska, Ukrajiny a Spojeného království.

| (154) | Souhrnný objem dovozu do Unie, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, z dalších třetích zemí se vyvíjely takto:

  Tabulka 5 –


  Dovoz ze třetích zemí











  Země | | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Thajsko | Objem (v tunách) | 1 657 | 4 406 | 4 925 | 3 579 |
| | Index | 100 | 266 | 297 | 216 |
| | Podíl na trhu | [1,1 –2,1 ] % | [4 –5 ] % | [5 –6 ] % | [3,2 –4,2 ] % |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 1 059 | 1 105 | 962 | 1 071 |
| | Index | 100 | 104 | 91 | 101 |
| Ukrajina | Objem (v tunách) | 1 275 | 779 | 1 323 | 772 |
| | Index | 100 | 61 | 104 | 61 |
| | Podíl na trhu | [0,7 –1,7 ] % | [0,5 –1,5 ] % | [1 –2 ] % | [0,5 –1,5 ] % |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 990 | 800 | 672 | 667 |
| | Index | 100 | 81 | 68 | 67 |
| Spojené království | Objem (v tunách) | 332 | 542 | 525 | 658 |
| | Index | 100 | 163 | 158 | 198 |
| | Podíl na trhu | [0,1 –0,5 ] % | [0,3 –0,7 ] % | [0,4 –0,8 ] % | [0,5 –0,9 ] % |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 3 100 | 2 850 | 2 050 | 2 169 |
| | Index | 100 | 92 | 66 | 70 |
| Jiné třetí země | Objem (v tunách) | 4 979 | 4 390 | 2 795 | 1 502 |
| | Index | 100 | 88 | 56 | 30 |
| | Podíl na trhu | [4,2 –5,2 ] % | [4 –5 ] % | [2,5 –3,5 ] % | [1 –2 ] % |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 3 469 | 1 668 | 1 832 | 3 628 |
| | Index | 100 | 48 | 53 | 105 |
| Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země | Objem (v tunách) | 8 243 | 10 117 | 9 568 | 6 511 |
| | Index | 100 | 123 | 116 | 79 |
| | Podíl na trhu | [7 –8 ] % | [9,5 –10,5 ] % | [10,5 –11,5 ] % | [6,5 –7,5 ] % |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 2 586 | 1 419 | 1 236 | 1 724 |
| | Index | 100 | 55 | 48 | 67 |
| Zdroj: | databáze Comext. |

(154)

Souhrnný objem dovozu do Unie, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, z dalších třetích zemí se vyvíjely takto:

Tabulka 5 –

Tabulka 5 –

Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

Země

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Thajsko

Objem (v tunách)

1 657

4 406

4 925

3 579

Index

Index

100

100

266

266

297

297

216

216

Podíl na trhu

[1,1 –2,1 ] %

[4 –5 ] %

[5 –6 ] %

[3,2 –4,2 ] %

Průměrná cena (v EUR/t)

1 059

1 105

962

1 071

Index

Index

100

100

104

104

91

91

101

101

Ukrajina

Objem (v tunách)

1 275

779

1 323

772

Index

Index

100

100

61

61

104

104

61

61

Podíl na trhu

[0,7 –1,7 ] %

[0,5 –1,5 ] %

[1 –2 ] %

[0,5 –1,5 ] %

Průměrná cena (v EUR/t)

990

800

672

667

Index

Index

100

100

81

81

68

68

67

67

Spojené království

Objem (v tunách)

332

542

525

658

Index

Index

100

100

163

163

158

158

198

198

Podíl na trhu

[0,1 –0,5 ] %

[0,3 –0,7 ] %

[0,4 –0,8 ] %

[0,5 –0,9 ] %

Průměrná cena (v EUR/t)

3 100

2 850

2 050

2 169

Index

Index

100

100

92

92

66

66

70

70

Jiné třetí země

Objem (v tunách)

4 979

4 390

2 795

1 502

Index

Index

100

100

88

88

56

56

30

30

Podíl na trhu

[4,2 –5,2 ] %

[4 –5 ] %

[2,5 –3,5 ] %

[1 –2 ] %

Průměrná cena (v EUR/t)

3 469

1 668

1 832

3 628

Index

Index

100

100

48

48

53

53

105

105

Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země

Objem (v tunách)

8 243

10 117

9 568

6 511

Index

Index

100

100

123

123

116

116

79

79

Podíl na trhu

[7 –8 ] %

[9,5 –10,5 ] %

[10,5 –11,5 ] %

[6,5 –7,5 ] %

Průměrná cena (v EUR/t)

2 586

1 419

1 236

1 724

Index

100

55

48

67

Zdroj:

Zdroj:

databáze Comext.

| (155) | Během posuzovaného období objem dovozu z Thajska vzrostl o 116 %. Podíl na trhu dosáhl v roce 2020 až [5–6] % a během období přezkumného šetření klesl na [3,2–4,2] %. Průměrná dovozní cena zůstala v posuzovaném období poměrně stabilní. Ze stejných důvodů, které jsou vysvětleny ve 140. bodě odůvodnění, byl podíl všech ostatních zemí na trhu uveden v rozmezích. |
| --- | --- |

(155)

Během posuzovaného období objem dovozu z Thajska vzrostl o 116 %. Podíl na trhu dosáhl v roce 2020 až [5–6] % a během období přezkumného šetření klesl na [3,2–4,2] %. Průměrná dovozní cena zůstala v posuzovaném období poměrně stabilní. Ze stejných důvodů, které jsou vysvětleny ve 140. bodě odůvodnění, byl podíl všech ostatních zemí na trhu uveden v rozmezích.

| (156) | Během posuzovaného období se objem dovozu z Ukrajiny snížil o 39 %. Podíl na trhu dosáhl v roce 2020 až [1–2] % a během období přezkumného šetření klesl na [0,5–1,5] %. Průměrná dovozní cena se v posuzovaném období snížila o 33 %. |
| --- | --- |

(156)

Během posuzovaného období se objem dovozu z Ukrajiny snížil o 39 %. Podíl na trhu dosáhl v roce 2020 až [1–2] % a během období přezkumného šetření klesl na [0,5–1,5] %. Průměrná dovozní cena se v posuzovaném období snížila o 33 %.

| (157) | Během posuzovaného období objem dovozu ze Spojeného království vzrostl o 98 %. Podíl na trhu se během období přezkumného šetření zvýšil na [0,5–0,9] %. Průměrná dovozní cena se v posuzovaném období snížila o 30 %. |
| --- | --- |

(157)

Během posuzovaného období objem dovozu ze Spojeného království vzrostl o 98 %. Podíl na trhu se během období přezkumného šetření zvýšil na [0,5–0,9] %. Průměrná dovozní cena se v posuzovaném období snížila o 30 %.

| (158) | Během posuzovaného období se objem dovozu z jiných třetích zemí snížil o 70 %. Podíl na trhu dosáhl v roce 2019 až [4–5] % a během období přezkumného šetření klesl na [1–2] %. Celkově se průměrná dovozní cena během posuzovaného období zvýšila o 5 %. |
| --- | --- |

(158)

Během posuzovaného období se objem dovozu z jiných třetích zemí snížil o 70 %. Podíl na trhu dosáhl v roce 2019 až [4–5] % a během období přezkumného šetření klesl na [1–2] %. Celkově se průměrná dovozní cena během posuzovaného období zvýšila o 5 %.

| (159) | Objem dovozu ze všech třetích zemí kromě dotčené země se během posuzovaného období snížil o 21 %. Podíl dovozu ze všech třetích zemí kromě dotčené země na trhu se během období přezkumného šetření rovněž snížil na [6,5–7,5] %. |
| --- | --- |

(159)

Objem dovozu ze všech třetích zemí kromě dotčené země se během posuzovaného období snížil o 21 %. Podíl dovozu ze všech třetích zemí kromě dotčené země na trhu se během období přezkumného šetření rovněž snížil na [6,5–7,5] %.

6.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

6.4.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (160) | V rámci hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byly vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(160)

V rámci hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byly vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (161) | Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v informacích poskytnutých žadatelem, které byly porovnány s ověřenými odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku a s dostupnými oficiálními statistikami. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku a v dostupných oficiálních statistikách. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní. |
| --- | --- |

(161)

Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v informacích poskytnutých žadatelem, které byly porovnány s ověřenými odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku a s dostupnými oficiálními statistikami. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku a v dostupných oficiálních statistikách. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní.

| (162) | Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(162)

Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (163) | Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(163)

Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

6.4.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

6.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (164) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 354 212 | 294 365 | 237 208 | 196 050 |
| Index | 100 | 83 | 67 | 55 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 462 885 | 393 154 | 378 657 | 365 740 |
| Index | 100 | 85 | 82 | 79 |
| Využití kapacity | 76,5  % | 74,9  % | 62,6  % | 53,6  % |
| Index | 100 | 98 | 82 | 70 |
| Zdroj: | ESTA, ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(164)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Objem výroby (v tunách)

354 212

294 365

237 208

196 050

Index

Index

100

100

83

83

67

67

55

55

Výrobní kapacita (v tunách)

462 885

393 154

378 657

365 740

Index

Index

100

100

85

85

82

82

79

79

Využití kapacity

76,5  %

74,9  %

62,6  %

53,6  %

Index

Index

100

100

98

98

82

82

70

70

Zdroj:

Zdroj:

ESTA, ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (165) | Objem výroby dosáhl v období přezkumného šetření rekordně nízkých hodnot. V posuzovaném období klesl o 45 %. Konkrétně v období 2018 až 2019 klesl o 17 %, poté v období 2019 až 2020 klesl o více než 19 % a v období mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření o více než 17 %. Tento pokles byl důsledkem snížení spotřeby v Unii, jak je vysvětleno v oddíle 6.2 výše. |
| --- | --- |

(165)

Objem výroby dosáhl v období přezkumného šetření rekordně nízkých hodnot. V posuzovaném období klesl o 45 %. Konkrétně v období 2018 až 2019 klesl o 17 %, poté v období 2019 až 2020 klesl o více než 19 % a v období mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření o více než 17 %. Tento pokles byl důsledkem snížení spotřeby v Unii, jak je vysvětleno v oddíle 6.2 výše.

| (166) | Výrobní kapacita vykazovala podobný trend, neboť během posuzovaného období klesla celkem o 21 %. |
| --- | --- |

(166)

Výrobní kapacita vykazovala podobný trend, neboť během posuzovaného období klesla celkem o 21 %.

| (167) | Komise uvedla, že pokles výrobní kapacity byl částečně způsoben dvěma společnostmi mimo okruh žadatelů, které v roce 2020 zastavily výrobu obdobného výrobku, a to AMTP Roman v Rumunsku a Vallourec Deutschland v Německu. Druhá z nich uzavřela výrobní zařízení v německém Reisholzu v červnu 2020 a výrobní zařízení v Rathu koncem roku 2021. |
| --- | --- |

(167)

Komise uvedla, že pokles výrobní kapacity byl částečně způsoben dvěma společnostmi mimo okruh žadatelů, které v roce 2020 zastavily výrobu obdobného výrobku, a to AMTP Roman v Rumunsku a Vallourec Deutschland v Německu. Druhá z nich uzavřela výrobní zařízení v německém Reisholzu v červnu 2020 a výrobní zařízení v Rathu koncem roku 2021.

| (168) | Souběžný pokles objemu výroby a výrobní kapacity během posuzovaného období vedl ke snížení využití kapacity, a to o 30 % během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(168)

Souběžný pokles objemu výroby a výrobní kapacity během posuzovaného období vedl ke snížení využití kapacity, a to o 30 % během posuzovaného období.

| (169) | Ačkoli využití kapacity není hlavní hnací silou ziskovosti, má přímý dopad na výsledky, neboť zvyšuje váhu fixních nákladů. Využití kapacity bylo na velmi nízké úrovni, čímž se odvětví dostalo do velmi nestabilní situace. |
| --- | --- |

(169)

Ačkoli využití kapacity není hlavní hnací silou ziskovosti, má přímý dopad na výsledky, neboť zvyšuje váhu fixních nákladů. Využití kapacity bylo na velmi nízké úrovni, čímž se odvětví dostalo do velmi nestabilní situace.

6.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

| (170) | Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Objem prodeje a podíl na trhu (v tunách) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový objem prodeje na trhu Unie (volný i závislý trh) | 102 246 | 96 910 | 84 406 | 92 851 |
| Index | 100 | 95 | 83 | 91 |
| Podíl na trhu na celkové spotřebě | 91,4  % | 89,3  % | 88,6  % | 90,9  % |
| Index | 100 | 98 | 97 | 99 |
| Prodej na závislém trhu | [4 500 –5 500 ] | [9 000 –10 000 ] | [5 500 –6 500 ] | [6 000 –7 000 ] |
| Index | 100 | 188 | 119 | 126 |
| Tržní podíl prodeje na závislém trhu | [3,6  %–5,6  %] | [7,9  %–9,9  %] | [6,0  %–7,0  %] | [6,0  %–7,0  %] |
| Index | 100 | 193 | 140 | 138 |
| Prodej na volném trhu | [95 000 –99 000 ] | [85 000 –89 000 ] | [75 000 –79 000 ] | [85 000 –89 000 ] |
| Index | 100 | 90 | 81 | 89 |
| Tržní podíl prodeje na volném trhu na celkové spotřebě | [83  %–88  %] | [77  %–82  %] | [79  %–84  %] | [82  %–87  %] |
| Index | 100 | 93 | 95 | 97 |
| Zdroj: | ESTA, ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(170)

Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Objem prodeje a podíl na trhu (v tunách)

Objem prodeje a podíl na trhu (v tunách)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Celkový objem prodeje na trhu Unie (volný i závislý trh)

102 246

96 910

84 406

92 851

Index

Index

100

100

95

95

83

83

91

91

Podíl na trhu na celkové spotřebě

91,4  %

89,3  %

88,6  %

90,9  %

Index

Index

100

100

98

98

97

97

99

99

Prodej na závislém trhu

[4 500 –5 500 ]

[9 000 –10 000 ]

[5 500 –6 500 ]

[6 000 –7 000 ]

Index

Index

100

100

188

188

119

119

126

126

Tržní podíl prodeje na závislém trhu

[3,6  %–5,6  %]

[7,9  %–9,9  %]

[6,0  %–7,0  %]

[6,0  %–7,0  %]

Index

Index

100

100

193

193

140

140

138

138

Prodej na volném trhu

[95 000 –99 000 ]

[85 000 –89 000 ]

[75 000 –79 000 ]

[85 000 –89 000 ]

Index

Index

100

100

90

90

81

81

89

89

Tržní podíl prodeje na volném trhu na celkové spotřebě

[83  %–88  %]

[77  %–82  %]

[79  %–84  %]

[82  %–87  %]

Index

Index

100

100

93

93

95

95

97

97

Zdroj:

Zdroj:

ESTA, ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (171) | Celkový prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie (volný trh a závislý trh) se během posuzovaného období značně snížil, a to o 9 %. Konkrétně se prodej v období od roku 2018 do konce roku 2019 snížil o 5 %, poté v období 2019 až 2020 klesl o více než 12 % a v období mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření se zvýšil o více než 9 %. Během období přezkumného šetření dosáhl tržní podíl na celkové spotřebě výrobního odvětví Unie až 90,9 % a během posuzovaného období klesl o 1 %. |
| --- | --- |

(171)

Celkový prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie (volný trh a závislý trh) se během posuzovaného období značně snížil, a to o 9 %. Konkrétně se prodej v období od roku 2018 do konce roku 2019 snížil o 5 %, poté v období 2019 až 2020 klesl o více než 12 % a v období mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření se zvýšil o více než 9 %. Během období přezkumného šetření dosáhl tržní podíl na celkové spotřebě výrobního odvětví Unie až 90,9 % a během posuzovaného období klesl o 1 %.

6.4.2.3.   Růst

Růst

| (172) | Zatímco spotřeba klesla o 9 %, objem výroby výrobního odvětví Unie klesl o 45 % a objem prodeje na trhu Unie (volný trh a závislý trh) klesl během posuzovaného období o 9 %. |
| --- | --- |

(172)

Zatímco spotřeba klesla o 9 %, objem výroby výrobního odvětví Unie klesl o 45 % a objem prodeje na trhu Unie (volný trh a závislý trh) klesl během posuzovaného období o 9 %.

6.4.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

| (173) | Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Zaměstnanost a produktivita | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 2 114 | 1 729 | 1 568 | 1 270 |
| Index | 100 | 82 | 74 | 60 |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 168 | 170 | 151 | 154 |
| Index | 100 | 102 | 90 | 92 |
| Zdroj: | ESTA, ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(173)

Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Počet zaměstnanců

2 114

1 729

1 568

1 270

Index

Index

100

100

82

82

74

74

60

60

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

168

170

151

154

Index

Index

100

100

102

102

90

90

92

92

Zdroj:

Zdroj:

ESTA, ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (174) | Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 40 % a sledovala stejný trend jako objem výroby v Unii. |
| --- | --- |

(174)

Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 40 % a sledovala stejný trend jako objem výroby v Unii.

| (175) | Produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, se v dotčeném období snížila o 8 % v důsledku poklesu poptávky na trhu a následného poklesu výroby. |
| --- | --- |

(175)

Produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, se v dotčeném období snížila o 8 % v důsledku poklesu poptávky na trhu a následného poklesu výroby.

6.4.2.5.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (176) | Všechna dumpingová rozpětí stanovená během období přezkumného šetření byla podstatně vyšší než nepatrná. Zároveň byla úroveň dovozu z ČLR do Unie během období přezkumného šetření poměrně omezená a představovala pouze [2,5–3,5] % spotřeby v Unii. Dopad velikosti skutečného rozpětí dumpingu na výrobní odvětví Unie byl proto dosti omezený. |
| --- | --- |

(176)

Všechna dumpingová rozpětí stanovená během období přezkumného šetření byla podstatně vyšší než nepatrná. Zároveň byla úroveň dovozu z ČLR do Unie během období přezkumného šetření poměrně omezená a představovala pouze [2,5–3,5] % spotřeby v Unii. Dopad velikosti skutečného rozpětí dumpingu na výrobní odvětví Unie byl proto dosti omezený.

6.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

6.4.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (177) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii (v EUR za tunu) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu | 1 328 | 1 331 | 1 249 | 1 312 |
| Index | 100 | 100 | 94 | 98 |
| Průměrná jednotková prodejní cena na závislém trhu (55) | [900 –1 100 ] | [1 100 –1 300 ] | [1 100 –1 300 ] | [1 100 –1 300 ] |
| Index | 100 | 115 | 106 | 116 |
| Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu | 1 353 | 1 354 | 1 265 | 1 321 |
| Index | 100 | 100 | 94 | 98 |
| Jednotkové výrobní náklady | 1 227 | 1 221 | 1 217 | 1 416 |
| Index | 100 | 100 | 99 | 115 |
| Zdroj: | ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(177)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii (v EUR za tunu)

Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii (v EUR za tunu)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu

1 328

1 331

1 249

1 312

Index

Index

100

100

100

100

94

94

98

98

Průměrná jednotková prodejní cena na závislém trhu (55)

55

[900 –1 100 ]

[1 100 –1 300 ]

[1 100 –1 300 ]

[1 100 –1 300 ]

Index

Index

100

100

115

115

106

106

116

116

Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu

1 353

1 354

1 265

1 321

Index

Index

100

100

100

100

94

94

98

98

Jednotkové výrobní náklady

1 227

1 221

1 217

1 416

Index

Index

100

100

100

100

99

99

115

115

Zdroj:

Zdroj:

ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (178) | Během posuzovaného období klesla cena výrobního odvětví Unie na volném trhu o více než 2 % a jednotkové výrobní náklady vzrostly o 15 %. Po uložení antidumpingových opatření proti čínskému dovozu v listopadu 2016 mohli výrobci v Unii v období 2018 až 2019 udržet své prodejní ceny v Unii. Jednotková prodejní cena se však v období 2019 až 2020 snížila o více než 6 %. Následně se mezi v období 2020 až 2021 zvýšila o více než 4 %. |
| --- | --- |

(178)

Během posuzovaného období klesla cena výrobního odvětví Unie na volném trhu o více než 2 % a jednotkové výrobní náklady vzrostly o 15 %. Po uložení antidumpingových opatření proti čínskému dovozu v listopadu 2016 mohli výrobci v Unii v období 2018 až 2019 udržet své prodejní ceny v Unii. Jednotková prodejní cena se však v období 2019 až 2020 snížila o více než 6 %. Následně se mezi v období 2020 až 2021 zvýšila o více než 4 %.

| (179) | Jednotkové výrobní náklady zůstaly v období 2018 až 2019 stabilní, v období 2018 až 2020 se mírně snížily o 1 % a během posuzovaného období vzrostly o 15 %. V období 2020 až 2021 se zvýšily o více než 16 %, což odráží vysoký nárůst nákladů na energii a suroviny ve stejném období. |
| --- | --- |

(179)

Jednotkové výrobní náklady zůstaly v období 2018 až 2019 stabilní, v období 2018 až 2020 se mírně snížily o 1 % a během posuzovaného období vzrostly o 15 %. V období 2020 až 2021 se zvýšily o více než 16 %, což odráží vysoký nárůst nákladů na energii a suroviny ve stejném období.

6.4.3.2.   Náklady práce

Náklady práce

| (180) | Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR) | 62 122 | 64 071 | 66 134 | 65 599 |
| Index | 100 | 103 | 106 | 106 |
| Zdroj: | ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(180)

Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

62 122

64 071

66 134

65 599

Index

Index

100

100

103

103

106

106

106

106

Zdroj:

Zdroj:

ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (181) | Průměrné náklady práce na zaměstnance se v období 2018 až 2019 zvýšily o 3 %. V období 2018 až 2020 se rovněž zvýšily o 6 %. Celkově se v posuzovaném období zvýšily o 6 %. |
| --- | --- |

(181)

Průměrné náklady práce na zaměstnance se v období 2018 až 2019 zvýšily o 3 %. V období 2018 až 2020 se rovněž zvýšily o 6 %. Celkově se v posuzovaném období zvýšily o 6 %.

6.4.3.3.   Zásoby

Zásoby

| (182) | Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 11


  Zásoby | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 22 334 | 19 256 | 14 497 | 13 692 |
| Index | 100 | 86 | 65 | 61 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 8,8 | 8,7 | 8,1 | 8,9 |
| Index | 100 | 99 | 93 | 102 |
| Zdroj: | ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(182)

Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Zásoby

Zásoby

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

22 334

19 256

14 497

13 692

Index

Index

100

100

86

86

65

65

61

61

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

8,8

8,7

8,1

8,9

Index

Index

100

100

99

99

93

93

102

102

Zdroj:

Zdroj:

ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (183) | Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku zůstal ve vztahu k výrobě stabilní. Během posuzovaného období se úroveň konečného stavu zásob snížila o 39 %. Výrobci v Unii obvykle sami udržují pouze nízké zásoby. Zásoby proto nejsou u tohoto výrobního odvětví považovány za významný ukazatel újmy. Potvrzuje to i analýza vývoje konečného stavu zásob vyjádřeného jako procento výroby. V období šetření někteří výrobci vyráběli méně a snižovali zásoby ve snaze vypořádat se se svou obtížnou finanční situací v letech 2020 a 2021 (viz tabulka 6). |
| --- | --- |

(183)

Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku zůstal ve vztahu k výrobě stabilní. Během posuzovaného období se úroveň konečného stavu zásob snížila o 39 %. Výrobci v Unii obvykle sami udržují pouze nízké zásoby. Zásoby proto nejsou u tohoto výrobního odvětví považovány za významný ukazatel újmy. Potvrzuje to i analýza vývoje konečného stavu zásob vyjádřeného jako procento výroby. V období šetření někteří výrobci vyráběli méně a snižovali zásoby ve snaze vypořádat se se svou obtížnou finanční situací v letech 2020 a 2021 (viz tabulka 6).

6.4.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

| (184) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 12


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 9,3 | 9,9 | 3,8 | –7,2 |
| Index | 100 | 106 | 41 | –77 |
| Peněžní tok (v EUR) | 54 041 814 | 65 623 240 | 56 907 181 | 6 140 456 |
| Index | 100 | 121 | 105 | 11 |
| Investice (v EUR) | 26 907 236 | 9 977 233 | 3 253 779 | 4 952 232 |
| Index | 100 | 37 | 12 | 18 |
| Návratnost investic | 10,6  % | 22,3  % | 18,1  % | 0,3  % |
| Index | 100 | 211 | 171 | 3 |
| Zdroj: | ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(184)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

9,3

9,9

3,8

–7,2

Index

Index

100

100

106

106

41

41

–77

–77

Peněžní tok (v EUR)

54 041 814

65 623 240

56 907 181

6 140 456

Index

Index

100

100

121

121

105

105

11

11

Investice (v EUR)

26 907 236

9 977 233

3 253 779

4 952 232

Index

Index

100

100

37

37

12

12

18

18

Návratnost investic

10,6  %

22,3  %

18,1  %

0,3  %

Index

Index

100

100

211

211

171

171

3

3

Zdroj:

Zdroj:

ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (185) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Celková ziskovost klesla z 9,3 % v roce 2018 na [–7,2] % v období přezkumného šetření. V období 2018 až 2019 zůstala téměř na stejné úrovni, zatímco v období 2018 až 2020 klesla o 59 %. Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období snížila o [–77] %. |
| --- | --- |

(185)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Celková ziskovost klesla z 9,3 % v roce 2018 na [–7,2] % v období přezkumného šetření. V období 2018 až 2019 zůstala téměř na stejné úrovni, zatímco v období 2018 až 2020 klesla o 59 %. Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období snížila o [–77] %.

| (186) | Po poskytnutí informací spolupracující vyvážející výrobci tvrdili, že Komise nevysvětlila, jak zhoršení ziskovosti souviselo se zvýšením dovozních cen z dotčené země. |
| --- | --- |

(186)

Po poskytnutí informací spolupracující vyvážející výrobci tvrdili, že Komise nevysvětlila, jak zhoršení ziskovosti souviselo se zvýšením dovozních cen z dotčené země.

| (187) | Jak je vysvětleno v 200. bodě odůvodnění, dospěla Komise k závěru, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nebyla způsobena dovozem z ČLR. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(187)

Jak je vysvětleno v 200. bodě odůvodnění, dospěla Komise k závěru, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nebyla způsobena dovozem z ČLR. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (188) | Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svou činnost z vlastních zdrojů. Čistý peněžní tok se v období 2018 až 2019 zvýšil o 21 % a v období 2018 až 2020 zůstal stabilní. Během posuzovaného období však čistý peněžní tok celkově poklesl o 89 %, neboť sledoval trend ziskovosti prodeje. |
| --- | --- |

(188)

Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svou činnost z vlastních zdrojů. Čistý peněžní tok se v období 2018 až 2019 zvýšil o 21 % a v období 2018 až 2020 zůstal stabilní. Během posuzovaného období však čistý peněžní tok celkově poklesl o 89 %, neboť sledoval trend ziskovosti prodeje.

| (189) | Návratnost investic je zisk vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty investic, která odráží výši odpisů aktiv. Celkově se v posuzovaném období snížila o 97 %. Zejména v období 2018 až 2019 vzrostla o 111 %, především v důsledku úrovně zisku dosažené v roce 2019, v období 2018 až 2020 vzrostla o 71 % a v období 2018 až 2021 klesla o 97 %, jak již bylo uvedeno, v důsledku nízké úrovně zisku v roce 2021. |
| --- | --- |

(189)

Návratnost investic je zisk vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty investic, která odráží výši odpisů aktiv. Celkově se v posuzovaném období snížila o 97 %. Zejména v období 2018 až 2019 vzrostla o 111 %, především v důsledku úrovně zisku dosažené v roce 2019, v období 2018 až 2020 vzrostla o 71 % a v období 2018 až 2021 klesla o 97 %, jak již bylo uvedeno, v důsledku nízké úrovně zisku v roce 2021.

| (190) | Komise uvedla, že navzdory nízkým ziskovým rozpětím od roku 2020 si výrobní odvětví Unie udrželo přiměřenou úroveň produktivity a dalšími investicemi nikdy nepřestalo optimalizovat svůj výrobní proces, logistiku, prodej a marketing. |
| --- | --- |

(190)

Komise uvedla, že navzdory nízkým ziskovým rozpětím od roku 2020 si výrobní odvětví Unie udrželo přiměřenou úroveň produktivity a dalšími investicemi nikdy nepřestalo optimalizovat svůj výrobní proces, logistiku, prodej a marketing.

| (191) | Vysoká úroveň investic, které má výrobní odvětví Unie uskutečnit, ukazuje jeho silnou vůli přizpůsobit se, zlepšovat se a zůstat na trhu navzdory problémům a hospodářským potížím. |
| --- | --- |

(191)

Vysoká úroveň investic, které má výrobní odvětví Unie uskutečnit, ukazuje jeho silnou vůli přizpůsobit se, zlepšovat se a zůstat na trhu navzdory problémům a hospodářským potížím.

| (192) | Špatná finanční situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období omezovala jeho schopnost získávat kapitál. Výrobní odvětví Unie je kapitálově náročné odvětví a vyžaduje značné investice. Čistý peněžní tok během posuzovaného období byl příliš nízký na to, aby takto významné investice pokryl. |
| --- | --- |

(192)

Špatná finanční situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období omezovala jeho schopnost získávat kapitál. Výrobní odvětví Unie je kapitálově náročné odvětví a vyžaduje značné investice. Čistý peněžní tok během posuzovaného období byl příliš nízký na to, aby takto významné investice pokryl.

6.5.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (193) | Vývoj mikroekonomických a makroekonomických ukazatelů během posuzovaného období ukázal, že se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršila. Celkově se trend hlavních hospodářských ukazatelů v posuzovaném období zhoršil. |
| --- | --- |

(193)

Vývoj mikroekonomických a makroekonomických ukazatelů během posuzovaného období ukázal, že se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršila. Celkově se trend hlavních hospodářských ukazatelů v posuzovaném období zhoršil.

| (194) | Šetření ukázalo, že všechny ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období nepříznivý vývoj. V souvislosti s poklesem poptávky o 9 % klesl jak objem prodeje na volném trhu o 9 %, tak objem výroby o 45 %. To vedlo ke snížení kapacity o 21 % a zaměstnanosti o 40 %. Vzhledem k tomu, že pokles výroby byl rychlejší (45 % v posuzovaném období) než snížení kapacity a zaměstnanosti, snížilo se rovněž využití kapacity o 30 % a klesla produktivita o 8 %. |
| --- | --- |

(194)

Šetření ukázalo, že všechny ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období nepříznivý vývoj. V souvislosti s poklesem poptávky o 9 % klesl jak objem prodeje na volném trhu o 9 %, tak objem výroby o 45 %. To vedlo ke snížení kapacity o 21 % a zaměstnanosti o 40 %. Vzhledem k tomu, že pokles výroby byl rychlejší (45 % v posuzovaném období) než snížení kapacity a zaměstnanosti, snížilo se rovněž využití kapacity o 30 % a klesla produktivita o 8 %.

| (195) | Během téhož období klesla také průměrná jednotková cena na volném trhu o více než 2 % a jednotkové výrobní náklady vzrostly o 15 %. V důsledku toho ziskovost během posuzovaného období klesla o [–77] % a zisk se snížil z 9,3 % v roce 2018 na [–7,2] % během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(195)

Během téhož období klesla také průměrná jednotková cena na volném trhu o více než 2 % a jednotkové výrobní náklady vzrostly o 15 %. V důsledku toho ziskovost během posuzovaného období klesla o [–77] % a zisk se snížil z 9,3 % v roce 2018 na [–7,2] % během období přezkumného šetření.

| (196) | Ukazatele újmy tedy prokazují, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu, protože i přes rostoucí výrobní náklady snížilo své prodejní ceny, což způsobilo pokles jeho ziskovosti a negativně ovlivnilo investice, návratnost investic a peněžní tok. |
| --- | --- |

(196)

Ukazatele újmy tedy prokazují, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu, protože i přes rostoucí výrobní náklady snížilo své prodejní ceny, což způsobilo pokles jeho ziskovosti a negativně ovlivnilo investice, návratnost investic a peněžní tok.

| (197) | Komise tedy dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(197)

Komise tedy dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

| (198) | V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise dále zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(198)

V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise dále zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.

| (199) | Šetření ukázalo, že objem dovozu z Číny se během posuzovaného období zvýšil o 104 % z [1 300–1 400] tun na [2 800–2 900] tun. Jeho podíl na trhu se rovněž více než zdvojnásobil, a to z [1–3] % na [2,5–3,5] %, ale zůstal výrazně pod svým podílem na trhu ve výši 26,8 % zaznamenaným během období šetření v rámci původního šetření. Ještě důležitější je, že průměrná prodejní cena dovozu z ČLR [1 500–1 600] EUR/t byla vyšší než průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie (1 321 EUR/t) a jeho průměrné výrobní náklady (1 416 EUR/t) během období přezkumného šetření. Kromě toho Komise při srovnání jednotlivých výrobků nezjistila cenové podbízení, když byla cla zahrnuta do cen vyvážejících výrobců. Navzdory zvýšení objemu a podílu na trhu proto dovoz z ČLR během období přezkumného šetření nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. |
| --- | --- |

(199)

Šetření ukázalo, že objem dovozu z Číny se během posuzovaného období zvýšil o 104 % z [1 300–1 400] tun na [2 800–2 900] tun. Jeho podíl na trhu se rovněž více než zdvojnásobil, a to z [1–3] % na [2,5–3,5] %, ale zůstal výrazně pod svým podílem na trhu ve výši 26,8 % zaznamenaným během období šetření v rámci původního šetření. Ještě důležitější je, že průměrná prodejní cena dovozu z ČLR [1 500–1 600] EUR/t byla vyšší než průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie (1 321 EUR/t) a jeho průměrné výrobní náklady (1 416 EUR/t) během období přezkumného šetření. Kromě toho Komise při srovnání jednotlivých výrobků nezjistila cenové podbízení, když byla cla zahrnuta do cen vyvážejících výrobců. Navzdory zvýšení objemu a podílu na trhu proto dovoz z ČLR během období přezkumného šetření nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie újmu.

| (200) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nemohla být způsobena dovozem z Číny. |
| --- | --- |

(200)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nemohla být způsobena dovozem z Číny.

7.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

| (201) | Ve 200. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že v období přezkumného šetření byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Komise proto v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení posuzovala, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené dumpingovým dovozem z ČLR, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(201)

Ve 200. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že v období přezkumného šetření byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Komise proto v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení posuzovala, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené dumpingovým dovozem z ČLR, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (202) | V této souvislosti analyzovala Komise tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, vztah mezi cenami v Unii a čínskými cenami, vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii, atraktivita trhu Unie a dopad potenciálního dovozu z ČLR na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(202)

V této souvislosti analyzovala Komise tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, vztah mezi cenami v Unii a čínskými cenami, vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii, atraktivita trhu Unie a dopad potenciálního dovozu z ČLR na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

7.1.   Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

| (203) | Výrobní kapacita pro dotčený výrobek v ČLR se odhaduje na 5 milionů tun ročně. Volná kapacita dostupná v Číně představovala přibližně 2,7 milionu tun ročně, což přesahuje téměř 27násobek spotřeby dotčeného výrobku na trhu Unie, která v období přezkumného šetření činila 102 189 tun. Na čínském trhu tedy existuje významný přebytek nabídky nad poptávkou. To by tedy představovalo další pobídku pro čínské výrobce, aby se v případě nových příležitostí v ještě větší míře zaměřovali na vývozní trhy. |
| --- | --- |

(203)

Výrobní kapacita pro dotčený výrobek v ČLR se odhaduje na 5 milionů tun ročně. Volná kapacita dostupná v Číně představovala přibližně 2,7 milionu tun ročně, což přesahuje téměř 27násobek spotřeby dotčeného výrobku na trhu Unie, která v období přezkumného šetření činila 102 189 tun. Na čínském trhu tedy existuje významný přebytek nabídky nad poptávkou. To by tedy představovalo další pobídku pro čínské výrobce, aby se v případě nových příležitostí v ještě větší míře zaměřovali na vývozní trhy.

7.2.   Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (204) | Jak je uvedeno v oddíle 4.2 výše, trh Unie je z hlediska velikosti a ceny atraktivní. Pro výrobek, který je předmětem přezkumu, je Unie v současnosti největším světovým trhem z hlediska objemu. Má rovněž zdravou logistickou infrastrukturu s dobře vybavenými přístavy, skladovacími a distribučními zařízeními a vysokou úrovní průmyslové spotřeby. |
| --- | --- |

(204)

Jak je uvedeno v oddíle 4.2 výše, trh Unie je z hlediska velikosti a ceny atraktivní. Pro výrobek, který je předmětem přezkumu, je Unie v současnosti největším světovým trhem z hlediska objemu. Má rovněž zdravou logistickou infrastrukturu s dobře vybavenými přístavy, skladovacími a distribučními zařízeními a vysokou úrovní průmyslové spotřeby.

| (205) | Kromě toho, jak je uvedeno ve 152. bodě odůvodnění, Komise zjistila, že pokud by opatření neexistovala, dovoz z ČLR by se výrazně podbízel cenám výrobního odvětví Unie. Kromě toho průměrná dovozní cena čínských vyvážejících výrobců do hlavních třetích zemí určení (Jižní Korea, Indie, Thajsko atd.) ve výši 1 135 EUR/t (56) byla v období přezkumného šetření nižší než průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie ve výši 1 321 EUR/t na volném trhu. Pokud by tedy opatření pozbyla platnosti, vyvážející výrobci by měli silné pobídky ke zvýšení svého prodeje do Unie za nižší ceny, než byly ceny účtované výrobním odvětvím Unie během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(205)

Kromě toho, jak je uvedeno ve 152. bodě odůvodnění, Komise zjistila, že pokud by opatření neexistovala, dovoz z ČLR by se výrazně podbízel cenám výrobního odvětví Unie. Kromě toho průměrná dovozní cena čínských vyvážejících výrobců do hlavních třetích zemí určení (Jižní Korea, Indie, Thajsko atd.) ve výši 1 135 EUR/t (56) byla v období přezkumného šetření nižší než průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie ve výši 1 321 EUR/t na volném trhu. Pokud by tedy opatření pozbyla platnosti, vyvážející výrobci by měli silné pobídky ke zvýšení svého prodeje do Unie za nižší ceny, než byly ceny účtované výrobním odvětvím Unie během období přezkumného šetření.

56

| (206) | Trh Unie je proto považován za velmi atraktivní pro čínské výrobce a lze vyvodit závěr, že dostupné volné kapacity v ČLR by v případě ukončení platnosti opatření byly alespoň částečně využity k výraznému zvýšení vývozu na trh Unie za dumpingové ceny působící újmu. Atraktivita trhu Unie, jak je popsána výše, by vedla k významnému nárůstu dumpingového dovozu z ČLR. Vzhledem k tomu, že je dotčený výrobek z hlediska kvality poměrně homogenní výrobek, je při rozhodování, zda nakupovat od výrobců v Unii, nebo od čínských vyvážejících výrobců, nejdůležitějším faktorem úroveň cen. Náhlý pokles čínského vývozu v reakci na antidumpingová opatření naznačuje, že odběratelé mohou snadno přejít k dodavateli za nejkonkurenceschopnější cenu (tj. od čínských vyvážejících výrobců k výrobcům v Unii nebo naopak v případě, že opatření pozbude platnosti). |
| --- | --- |

(206)

Trh Unie je proto považován za velmi atraktivní pro čínské výrobce a lze vyvodit závěr, že dostupné volné kapacity v ČLR by v případě ukončení platnosti opatření byly alespoň částečně využity k výraznému zvýšení vývozu na trh Unie za dumpingové ceny působící újmu. Atraktivita trhu Unie, jak je popsána výše, by vedla k významnému nárůstu dumpingového dovozu z ČLR. Vzhledem k tomu, že je dotčený výrobek z hlediska kvality poměrně homogenní výrobek, je při rozhodování, zda nakupovat od výrobců v Unii, nebo od čínských vyvážejících výrobců, nejdůležitějším faktorem úroveň cen. Náhlý pokles čínského vývozu v reakci na antidumpingová opatření naznačuje, že odběratelé mohou snadno přejít k dodavateli za nejkonkurenceschopnější cenu (tj. od čínských vyvážejících výrobců k výrobcům v Unii nebo naopak v případě, že opatření pozbude platnosti).

7.3.   Dopad potenciálního dovozu z Číny na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti

Dopad potenciálního dovozu z Číny na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti

| (207) | Výrobci v Unii zařazení do vzorku vykazovali během období přezkumného šetření záporné ziskové rozpětí ve výši [–7,2 %], a proto si nemohou dovolit dále snižovat svou prodejní cenu nebo ztratit podíl na trhu (pokud cenu nesníží) v důsledku nového dovozu, protože by to dále zvyšovalo jejich ztráty. |
| --- | --- |

(207)

Výrobci v Unii zařazení do vzorku vykazovali během období přezkumného šetření záporné ziskové rozpětí ve výši [–7,2 %], a proto si nemohou dovolit dále snižovat svou prodejní cenu nebo ztratit podíl na trhu (pokud cenu nesníží) v důsledku nového dovozu, protože by to dále zvyšovalo jejich ztráty.

| (208) | Vzhledem k pravděpodobnosti, že by vyvážející výrobci dováželi za nižší ceny a ve větším objemu, bylo by výrobní odvětví Unie nuceno buď snížit své prodejní ceny na úkor své ziskovosti, nebo udržet úroveň prodejních cen a s největší pravděpodobností ztratit objem prodeje a podíl na trhu ve prospěch čínských vývozců. Ještě reálnější se zdá být kombinace těchto scénářů. To by v konečném důsledku vedlo k tlaku na snižování cen a větším ztrátám a podíl dovozu z ČLR na trhu by pravděpodobně znovu dosáhl své úrovně před zavedením opatření, tj. 26 %. Je třeba poznamenat, že dva stávající výrobci v Unii v roce 2020 výrobu obdobného výrobku zcela zastavili: AMTP Roman v Rumunsku a Vallourec Deutschland v Německu. |
| --- | --- |

(208)

Vzhledem k pravděpodobnosti, že by vyvážející výrobci dováželi za nižší ceny a ve větším objemu, bylo by výrobní odvětví Unie nuceno buď snížit své prodejní ceny na úkor své ziskovosti, nebo udržet úroveň prodejních cen a s největší pravděpodobností ztratit objem prodeje a podíl na trhu ve prospěch čínských vývozců. Ještě reálnější se zdá být kombinace těchto scénářů. To by v konečném důsledku vedlo k tlaku na snižování cen a větším ztrátám a podíl dovozu z ČLR na trhu by pravděpodobně znovu dosáhl své úrovně před zavedením opatření, tj. 26 %. Je třeba poznamenat, že dva stávající výrobci v Unii v roce 2020 výrobu obdobného výrobku zcela zastavili: AMTP Roman v Rumunsku a Vallourec Deutschland v Německu.

| (209) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, se vší pravděpodobností by to vedlo k výraznému nárůstu dumpingového dovozu z ČLR za ceny, které se podbízejí cenám výrobního odvětví Unie, a tedy k dalšímu zhoršení újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, neboť podstatná újma původně způsobená dumpingovým dovozem z ČLR by se pravděpodobně obnovila. V důsledku toho by byla vážně ohrožena životaschopnost výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(209)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, se vší pravděpodobností by to vedlo k výraznému nárůstu dumpingového dovozu z ČLR za ceny, které se podbízejí cenám výrobního odvětví Unie, a tedy k dalšímu zhoršení újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, neboť podstatná újma původně způsobená dumpingovým dovozem z ČLR by se pravděpodobně obnovila. V důsledku toho by byla vážně ohrožena životaschopnost výrobního odvětví Unie.

7.4.   Připomínky vznesené po poskytnutí konečných informací

Připomínky vznesené po poskytnutí konečných informací

| (210) | Po poskytnutí informací spolupracující vyvážející výrobci tvrdili, že Komise při analýze obnovení újmy neposoudila dopad dovozu pocházejícího z Thajska s ohledem na skutečnost, že čínský dovoz během „období přezkumného šetření“ nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Dále tvrdili, že nízké ceny a objem dovozu pocházejícího z Thajska mohou nestabilní situaci výrobního odvětví Unie zhoršit. |
| --- | --- |

(210)

Po poskytnutí informací spolupracující vyvážející výrobci tvrdili, že Komise při analýze obnovení újmy neposoudila dopad dovozu pocházejícího z Thajska s ohledem na skutečnost, že čínský dovoz během „období přezkumného šetření“ nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Dále tvrdili, že nízké ceny a objem dovozu pocházejícího z Thajska mohou nestabilní situaci výrobního odvětví Unie zhoršit.

| (211) | Vzhledem k tomu, že je toto šetření omezeno na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, omezila Komise svou analýzu obnovení újmy na prvky uvedené v 202. bodě odůvodnění, které by mohly mít vliv na výrobní odvětví Unie, pokud by opatření týkající se dovozu pocházejícího z ČLR pozbyla platnosti. Dovoz z Thajska nebyl při tomto posouzení faktorem. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(211)

Vzhledem k tomu, že je toto šetření omezeno na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, omezila Komise svou analýzu obnovení újmy na prvky uvedené v 202. bodě odůvodnění, které by mohly mít vliv na výrobní odvětví Unie, pokud by opatření týkající se dovozu pocházejícího z ČLR pozbyla platnosti. Dovoz z Thajska nebyl při tomto posouzení faktorem. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (212) | Stejní vyvážející výrobci rovněž tvrdili, že Komise nevysvětlila, proč výrobní odvětví Unie vykazovalo v období přezkumného šetření ztráty. |
| --- | --- |

(212)

Stejní vyvážející výrobci rovněž tvrdili, že Komise nevysvětlila, proč výrobní odvětví Unie vykazovalo v období přezkumného šetření ztráty.

| (213) | Jak je uvedeno ve 195. bodě odůvodnění, průměrná jednotková cena se během posuzovaného období snížila o 2 %, zatímco jednotkové výrobní náklady vzrostly o 15 %. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie nemohlo z důvodu dlouhodobých dohod přenést nárůst nákladů, vykázalo v období přezkumného šetření ztráty. Dále, jak je uvedeno v 200 bodě odůvodnění, dospěla Komise k závěru, že dovoz z ČLR během období přezkumného šetření nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Komise se proto ve své analýze zaměřila na obnovení újmy na základě prvků uvedených ve 202. bodě odůvodnění. Na tomto základě a jak je uvedeno v 209. bodě odůvodnění, dospěla k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení podstatné újmy původně způsobené dumpingovým dovozem z ČLR. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(213)

Jak je uvedeno ve 195. bodě odůvodnění, průměrná jednotková cena se během posuzovaného období snížila o 2 %, zatímco jednotkové výrobní náklady vzrostly o 15 %. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie nemohlo z důvodu dlouhodobých dohod přenést nárůst nákladů, vykázalo v období přezkumného šetření ztráty. Dále, jak je uvedeno v 200 bodě odůvodnění, dospěla Komise k závěru, že dovoz z ČLR během období přezkumného šetření nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Komise se proto ve své analýze zaměřila na obnovení újmy na základě prvků uvedených ve 202. bodě odůvodnění. Na tomto základě a jak je uvedeno v 209. bodě odůvodnění, dospěla k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení podstatné újmy původně způsobené dumpingovým dovozem z ČLR. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (214) | Spolupracující vyvážející výrobci se rovněž odvolávali na dvě zprávy odvolacího orgánu (57) a tvrdili, že „musí být učiněn odůvodněný závěr pečlivým zvážením zaznamenaných důkazů a veškeré výhledy do budoucna nebo vyvozené závěry musí být rovněž zpracovány na základě skutečných důkazů“. Zejména tvrdili, že volná kapacita byla nadhodnocena a že čínští vyvážející výrobci se zaměřovali na domácí trh a nevyváželi svou volnou kapacitu do Unie. Kromě toho tvrdili, že při analýze pravděpodobnosti by se neměla posuzovat atraktivita trhu Unie a „ceny z Číny do jiných zemí“ a že analýza by měla být založena na „srovnávací analýze toho, co by se stalo v budoucnu, především na základě předpokládaného dumpingového dovozu, cen a dopadu na výrobní odvětví Unie“. |
| --- | --- |

(214)

Spolupracující vyvážející výrobci se rovněž odvolávali na dvě zprávy odvolacího orgánu (57) a tvrdili, že „musí být učiněn odůvodněný závěr pečlivým zvážením zaznamenaných důkazů a veškeré výhledy do budoucna nebo vyvozené závěry musí být rovněž zpracovány na základě skutečných důkazů“. Zejména tvrdili, že volná kapacita byla nadhodnocena a že čínští vyvážející výrobci se zaměřovali na domácí trh a nevyváželi svou volnou kapacitu do Unie. Kromě toho tvrdili, že při analýze pravděpodobnosti by se neměla posuzovat atraktivita trhu Unie a „ceny z Číny do jiných zemí“ a že analýza by měla být založena na „srovnávací analýze toho, co by se stalo v budoucnu, především na základě předpokládaného dumpingového dovozu, cen a dopadu na výrobní odvětví Unie“.

57

| (215) | Pokud jde o kapacitu a volnou kapacitu, spolupracující vyvážející výrobci neposkytli na podporu svého tvrzení žádné nové důkazy. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné nové skutečnosti, bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(215)

Pokud jde o kapacitu a volnou kapacitu, spolupracující vyvážející výrobci neposkytli na podporu svého tvrzení žádné nové důkazy. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné nové skutečnosti, bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (216) | Pokud jde o prvky, které je třeba vzít v úvahu pro analýzu pravděpodobnosti, Komise měla za to, že analýzou prvků, jako je atraktivita trhu Unie a ceny pro třetí země, provedla takovou „srovnávací analýzu“ v souladu se svou standardní praxí a s využitím všech dostupných prvků, která umožnila výhledové posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy. Vzhledem k tomu, že neexistují prvky, které by v tomto ohledu vyvrátily závěry Komise, bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(216)

Pokud jde o prvky, které je třeba vzít v úvahu pro analýzu pravděpodobnosti, Komise měla za to, že analýzou prvků, jako je atraktivita trhu Unie a ceny pro třetí země, provedla takovou „srovnávací analýzu“ v souladu se svou standardní praxí a s využitím všech dostupných prvků, která umožnila výhledové posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy. Vzhledem k tomu, že neexistují prvky, které by v tomto ohledu vyvrátily závěry Komise, bylo toto tvrzení zamítnuto.

8.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (217) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a uživatelů. |
| --- | --- |

(217)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a uživatelů.

8.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (218) | Výrobní odvětví Unie tvoří šest výrobců, kteří se nacházejí v různých členských státech. Mezi ně patří žadatelé Dalmine S.p.A, Tubos Reunidos Group SA a Válcovny Trub Chomutov a.s., zatímco ostatní společnosti, Huta Batory Sp. Z o.o., Vallourec Deutschland GmbH v Německu a Francii (mimo okruh žadatelů) a AMTP Roman spolupracovaly. |
| --- | --- |

(218)

Výrobní odvětví Unie tvoří šest výrobců, kteří se nacházejí v různých členských státech. Mezi ně patří žadatelé Dalmine S.p.A, Tubos Reunidos Group SA a Válcovny Trub Chomutov a.s., zatímco ostatní společnosti, Huta Batory Sp. Z o.o., Vallourec Deutschland GmbH v Německu a Francii (mimo okruh žadatelů) a AMTP Roman spolupracovaly.

| (219) | Šetření prokázalo, že kdyby opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by to mělo významný nepříznivý vliv na výrobní odvětví Unie. Situace výrobního odvětví Unie by se rychle zhoršila s ohledem na nižší objem prodeje a prodejní ceny, což by vedlo k výraznému snížení ziskovosti. Na druhé straně pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo dále se zotavit z minulé újmy způsobené dumpingovým dovozem a využít svůj potenciál na trhu Unie, který není ovlivněn nekalými obchodními praktikami z ČLR. |
| --- | --- |

(219)

Šetření prokázalo, že kdyby opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by to mělo významný nepříznivý vliv na výrobní odvětví Unie. Situace výrobního odvětví Unie by se rychle zhoršila s ohledem na nižší objem prodeje a prodejní ceny, což by vedlo k výraznému snížení ziskovosti. Na druhé straně pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo dále se zotavit z minulé újmy způsobené dumpingovým dovozem a využít svůj potenciál na trhu Unie, který není ovlivněn nekalými obchodními praktikami z ČLR.

| (220) | Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že zachování platnosti antidumpingových opatření je v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(220)

Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že zachování platnosti antidumpingových opatření je v zájmu výrobního odvětví Unie.

8.2.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení, obchodníků a uživatelů

Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení, obchodníků a uživatelů

| (221) | Komise se obrátila na všechny známé dovozce, kteří nejsou ve spojení, obchodníky a uživatele. Na dotazník Komise neodpověděl žádný obchodník ani uživatel. |
| --- | --- |

(221)

Komise se obrátila na všechny známé dovozce, kteří nejsou ve spojení, obchodníky a uživatele. Na dotazník Komise neodpověděl žádný obchodník ani uživatel.

| (222) | Podobně jako v původním šetření se v tomto přezkumu nepřihlásili žádní uživatelé. Kromě toho je známo 79 dovozců, kteří nejsou ve spojení, z nichž se přihlásila pouze společnost Siderpighi spa Con Socio Unico. Odpověděla, že uložení antidumpingových opatření nepodporuje. Tvrdila, že Unie potřebuje čínský dovoz, protože poptávka převyšuje nabídku. Komise uvedla, že obrat výrobku, který je předmětem šetření, představuje méně než 1 % obratu dovozce, který není ve spojení. Zachování opatření tedy v žádném případě nezmění celkový výhled výkonnosti společnosti. |
| --- | --- |

(222)

Podobně jako v původním šetření se v tomto přezkumu nepřihlásili žádní uživatelé. Kromě toho je známo 79 dovozců, kteří nejsou ve spojení, z nichž se přihlásila pouze společnost Siderpighi spa Con Socio Unico. Odpověděla, že uložení antidumpingových opatření nepodporuje. Tvrdila, že Unie potřebuje čínský dovoz, protože poptávka převyšuje nabídku. Komise uvedla, že obrat výrobku, který je předmětem šetření, představuje méně než 1 % obratu dovozce, který není ve spojení. Zachování opatření tedy v žádném případě nezmění celkový výhled výkonnosti společnosti.

| (223) | Kromě toho, pokud jde o zájmy uživatelů i dovozců, dospěla Komise v původním šetření k závěru, že existují dostatečné alternativní zdroje dodávek výrobku, který je předmětem přezkumu. Tento závěr zůstává platný vzhledem k tomu, že přibližně 10 % trhu je stále zásobováno dovozem ze všech zemí původu. Kromě toho mělo výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření volnou kapacitu více než 46 %, což je mnohem více než současná spotřeba v Unii. |
| --- | --- |

(223)

Kromě toho, pokud jde o zájmy uživatelů i dovozců, dospěla Komise v původním šetření k závěru, že existují dostatečné alternativní zdroje dodávek výrobku, který je předmětem přezkumu. Tento závěr zůstává platný vzhledem k tomu, že přibližně 10 % trhu je stále zásobováno dovozem ze všech zemí původu. Kromě toho mělo výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření volnou kapacitu více než 46 %, což je mnohem více než současná spotřeba v Unii.

| (224) | Komise proto dospěla k závěru, že zachování opatření by nemělo negativní dopad na stávající dodávky na trh ani na hospodářskou situaci dotčeného dovozce ani na žádného uživatele na trhu. |
| --- | --- |

(224)

Komise proto dospěla k závěru, že zachování opatření by nemělo negativní dopad na stávající dodávky na trh ani na hospodářskou situaci dotčeného dovozce ani na žádného uživatele na trhu.

| (225) | Komise tedy dospěla k závěru, že pokračování opatření by nebylo v rozporu se zájmem uživatelů a dovozců. |
| --- | --- |

(225)

Komise tedy dospěla k závěru, že pokračování opatření by nebylo v rozporu se zájmem uživatelů a dovozců.

8.3.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (226) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, pokud jde o zájem Unie, nezachovat stávající opatření na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR. |
| --- | --- |

(226)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, pokud jde o zájem Unie, nezachovat stávající opatření na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR.

9.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (227) | Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla ohledně přetrvání dumpingu, obnovení újmy a zájmu Unie, by antidumpingová opatření týkající se určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli (jiné než nerezavějící oceli), s kruhovým příčným průřezem a o vnějším průměru převyšujícím 406,4 mm, z ČLR měla být zachována. |
| --- | --- |

(227)

Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla ohledně přetrvání dumpingu, obnovení újmy a zájmu Unie, by antidumpingová opatření týkající se určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli (jiné než nerezavějící oceli), s kruhovým příčným průřezem a o vnějším průměru převyšujícím 406,4 mm, z ČLR měla být zachována.

| (228) | Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není taková faktura přiložena, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(228)

Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není taková faktura přiložena, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (229) | Ačkoli je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy. |
| --- | --- |

(229)

Ačkoli je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy.

| (230) | Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení opatření. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo. |
| --- | --- |

(230)

Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení opatření. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo.

| (231) | Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR a vyrobeného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(231)

Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR a vyrobeného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla.

| (232) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být předložena Komisi (58). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(232)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být předložena Komisi (58). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

58

Úředním věstníku Evropské unie

| (233) | Vývozce nebo výrobce, který nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období, které bylo použito pro stanovení cla, jež se v současnosti uplatňuje na jeho vývoz, může Komisi požádat, aby se na něj vztahovalo antidumpingové clo pro spolupracující společnosti, které nejsou zahrnuty do vzorku. Komise by měla takovéto žádosti vyhovět, pokud jsou splněny tři podmínky. Nový vyvážející výrobce by musel prokázat, že: i) nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období, které bylo použito pro stanovení výše cla použitelného na jeho vývoz; ii) není ve spojení se společností, která tak činila a na kterou se tudíž vztahují antidumpingová cla, a iii) vyvážel dotčený výrobek posléze nebo se smluvně neodvolatelně zavázal k vývozu podstatného množství těchto výrobků do Unie. |
| --- | --- |

(233)

Vývozce nebo výrobce, který nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období, které bylo použito pro stanovení cla, jež se v současnosti uplatňuje na jeho vývoz, může Komisi požádat, aby se na něj vztahovalo antidumpingové clo pro spolupracující společnosti, které nejsou zahrnuty do vzorku. Komise by měla takovéto žádosti vyhovět, pokud jsou splněny tři podmínky. Nový vyvážející výrobce by musel prokázat, že: i) nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období, které bylo použito pro stanovení výše cla použitelného na jeho vývoz; ii) není ve spojení se společností, která tak činila a na kterou se tudíž vztahují antidumpingová cla, a iii) vyvážel dotčený výrobek posléze nebo se smluvně neodvolatelně zavázal k vývozu podstatného množství těchto výrobků do Unie.

| (234) | S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (59), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
| --- | --- |

(234)

S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (59), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce.

59

Úředního věstníku Evropské unie

| (235) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(235)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli (jiné než nerezavějící oceli), s kruhovým příčným průřezem a o vnějším průměru převyšujícím 406,4 mm, v současnosti kódů KN 7304 19 90, ex 7304 29 90 (kód TARIC 7304299090), 7304 39 88 a 7304 59 89, a pocházejících z Čínské lidové republiky.

2.   Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Společnost | Sazba konečného antidumpingového cla (%) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. | 29,2 | C171 |
| CITIC Pacific Group:






  — | Daye Special Steel Co., Ltd |

Společnost

Sazba konečného antidumpingového cla (%)

Doplňkový kód TARIC

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

29,2

C171

CITIC Pacific Group:

—

Daye Special Steel Co., Ltd

| — | Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd

51,8

899H

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd

39,9

C173

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

48,2

C174

Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze

45,6

C998

Všechny ostatní společnosti

54,9

C999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění:
  „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) (výrobku, který je předmětem přezkumu) prodávaného na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v ČLR. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“
  Pokud tato faktura nebude předložena, použije se clo platné pro všechny ostatní společnosti.

4.   Ustanovení čl. 1 odst. 2 může být změněno tak, aby mohli být do seznamu v příloze přidáni noví vyvážející výrobci z ČLR a aby podléhali přiměřené vážené průměrné sazbě antidumpingového cla pro spolupracující společnosti, které nebyly zahrnuty do vzorku. Nový vyvážející výrobce předloží důkazy o tom, že:

| a) | během období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015 („období původního šetření“) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z ČLR; |
| --- | --- |

a)

během období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015 („období původního šetření“) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z ČLR;

| b) | není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a |
| --- | --- |

b)

není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a

| c) | buď skutečně vyvezl výrobek, který je předmětem přezkumu a pochází z ČLR, do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství dotčeného výrobku do Unie po skončení období původního šetření. |
| --- | --- |

c)

buď skutečně vyvezl výrobek, který je předmětem přezkumu a pochází z ČLR, do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství dotčeného výrobku do Unie po skončení období původního šetření.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/804 ze dne 11. května 2017, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli (jiné než nerezavějící oceli), s kruhovým příčným průřezem a o vnějším průměru převyšujícím 406,4 mm, pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 121, 12.5.2017, s. 3).

2

(3)  
  Úř. věst. C 193, 12.5.2022, s. 5.

3

(4)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2603

4

(5)  Oznámení o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (2020/C 86/06) (Úř. věst. C 86, 16.3.2020, s. 6).

5

(6)  Od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015.

6

(7)  Podle žadatele činil v roce 2021 odhadovaný objem výroby výrobku, který je předmětem přezkumu, v ČLR 2,3 milionu tun. Ověřený objem výroby spolupracujících čínských vyvážejících výrobců činil téměř 260 tisíc tun.

7

(8)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/2068 ze dne 26. října 2022, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých plochých za studena válcovaných výrobků z oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Ruské federace na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 277, 27.10.2022, s. 149); prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/191 ze dne 16. února 2022 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 36, 17.2.2022, s. 1); prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/95 ze dne 24. ledna 2022, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšířené na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli odesílaných z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z těchto zemí, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 16, 25.1.2022, s. 36); prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2239 ze dne 15. prosince 2021 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých velkokapacitních ocelových stožárů pro větrné elektrárny pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 450, 16.12.2021, s. 59); prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/635 ze dne 16. dubna 2021, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 132, 19.4.2021, s. 145).

8

(9)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/2068, 80. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 208. bod odůvodnění, prováděcí nařízení (EU) 2022/95, 59. bod odůvodnění, prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění, prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 149.–150. bod odůvodnění.

9

(10)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/2068, 64. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 192. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/95, 46. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 115.–118. bod odůvodnění.

10

(11)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/2068, 66. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 193.–194. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/95, 47. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 119.–122. bod odůvodnění. Lze mít za to, že právo příslušných státních orgánů jmenovat a odvolávat klíčové vedoucí pracovníky ve státních podnicích, zakotvené v čínských právních předpisech, odráží odpovídající vlastnická práva, avšak dalším významným kanálem, jehož prostřednictvím může stát zasahovat do podnikatelských rozhodnutí, jsou buňky Komunistické strany Číny v podnicích, jak ve státních, tak v soukromých. Podle práva obchodních společností v ČLR má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy této strany v souladu se stranickými stanovami) a daná společnost musí pro činnost stranické organizace vytvořit nezbytné podmínky. V minulosti tento požadavek podle všeho nebyl vždy dodržován nebo striktně vymáhán. Nejpozději od roku 2016 však Komunistická strana Číny posílila své nároky, pokud jde o ovládání obchodních rozhodnutí státních podniků jakožto politický princip. Komunistická strana Číny údajně vyvíjí nátlak i na soukromé společnosti, aby na první místo stavěly „vlastenectví“ a dodržovaly stranickou kázeň. V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1,86 milionu soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných v rámci společností, v nichž působí. Tato pravidla se běžně uplatňují ve všech oblastech čínského hospodářství, ve všech odvětvích, včetně výrobců výrobku, který je předmětem přezkumu, a dodavatelů jejich vstupů.

11

(12)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/2068, 68. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 195.–201. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/95, 48.–52. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 123.–129. bod odůvodnění.

12

(13)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/2068, 74. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 202. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/95, 53. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 130.–133. bod odůvodnění.

13

(14)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/2068, 75. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 203. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/95, 54. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 134.–135. bod odůvodnění.

14

(15)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/2068, 76. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 204. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/95, 55. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 136.–145. bod odůvodnění.

15

(16)  Pracovní dokument útvarů Komise SWD(2017) 483 final/2, 20. 12. 2017, k dispozici na adrese: https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=SWD(2017)483&lang=en

16

(17)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649 ze dne 5. dubna 2017, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 92, 6.4.2017, s. 68); prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/969 ze dne 8. června 2017, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 146, 9.6.2017, s. 17); prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/688 ze dne 2. května 2019, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 (Úř. věst. L 116, 3.5.2019, s. 39).

17

(18)  Pracovní dokument oddělení OECD pro ekonomiku č. 1536 „State-owned Firms for China’s Corporate Debt“ z února 2019.

18

https://www.oecd-ilibrary.org/economics/state-owned-firms-behind-china-s-corporate-debt_7c66570e-en

(19)  Úvod k plánu přizpůsobení a modernizace ocelářského průmyslu.

19

(20)  Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze z roku 2011) (změna z roku 2013) vydaný prostřednictvím vyhlášky Národní komise pro rozvoj a reformy č. 9 ze dne 27. března 2011 a změněný v souladu s rozhodnutím Národní komise pro rozvoj a reformy o změně příslušných ustanovení Katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze z roku 2011) vydaným prostřednictvím vyhlášky Národní komise pro rozvoj a reformy č. 21 ze dne 16. února 2013.

20

(21)  Marketplace, „Industrial Policy: If China does it, why can’t we?“ (Průmyslová politika: Když to dělá Čína, proč bychom nemohli i my?), 1. března 2021.

21

https://www.marketplace.org/2021/03/01/industrial-policy-if-china-does-it-why-cant-we/

(22)  Viz: https://en.citicsteel.com

22

(23)  Viz Výroční zpráva společnosti CITIC Limited za rok 2021. 20220421630869.pdf (citic.com)

23

(24)  Viz výroční zpráva CITIC za rok 2021, s. 144. 20220421630869.pdf (citic.com)

24

(25)  Viz https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (vyhledáno dne 24. února 2023).

25

(26)  Viz 14. pětiletý plán rozvoje odvětví surovin, oddíl IV, pododdíl 3.

26

(27)  Viz 14. pětiletý plán rozvoje odvětví ocelového šrotu, oddíl II, pododdíl 1.

27

(28)  Viz Tříletý akční plán rozvoje klastrů v řetězci ocelářského průmyslu provincie Che-pej, kapitola I, oddíl 3; k dispozici na adrese: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20200717/1089773.shtml (vyhledáno dne 24. února 2023).

28

(29)  Viz Prováděcí plán provincie Che-nan pro transformaci a modernizaci ocelářského průmyslu v rámci 14. pětiletého plánu, kapitola II, oddíl 3; k dispozici na adrese: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211210/1192881.shtml (vyhledáno dne 23. února 2023).

29

(30)  Pracovní plán provincie Ťiang-su pro transformaci, modernizaci a optimalizaci uspořádání odvětví oceli na období 2019–2025; k dispozici na adrese: http://www.jiangsu.gov.cn/art/2019/5/5/art_46144_8322422.html (vyhledáno dne 23. února 2023).

30

(31)  14. pětiletý plán rozvoje ocelářského průmyslu provincie Šan-tung; k dispozici na adrese: http://gxt.shandong.gov.cn/art/2021/11/18/art_15681_10296246.html (vyhledáno dne 23. února 2023).

31

(32)  Akční plán provincie Šan-si pro transformaci a modernizaci ocelářského průmyslu na rok 2020; k dispozici na adrese: http://gxt.shanxi.gov.cn/zfxxgk/zfxxgkml/cl/202110/t20211018_2708031.shtml (vyhledáno dne 23. února 2023).

32

(33)  14. pětiletý plán rozvoje zpracovatelského průmyslu města Ta-lien v provincii Liao-ning: „
  Do roku 2025 dosáhne hodnota průmyslové výroby nových materiálů 15 milionů jüanů a úroveň zařízení a schopnosti zajistit klíčové materiály se zjevně zlepší.“; k dispozici na adrese: https://www.dl.gov.cn/art/2021/12/20/art_854_1995411.html (vyhledáno dne 23. února 2023).

33

Do roku 2025 dosáhne hodnota průmyslové výroby nových materiálů 15 milionů jüanů a úroveň zařízení a schopnosti zajistit klíčové materiály se zjevně zlepší

(34)  Akční plán provincie Če-ťiang na podporu vysoce kvalitního rozvoje ocelářského průmyslu: „
  Podpora fúzí a reorganizace podniků, urychlení procesu koncentrace, snížení počtu ocelářských podniků přibližně na 10 podniků
  “; k dispozici na adrese: https://www.dl.gov.cn/art/2021/12/20/art_854_1995411.html (vyhledáno dne 23. února 2023).

34

Podpora fúzí a reorganizace podniků, urychlení procesu koncentrace, snížení počtu ocelářských podniků přibližně na 10 podniků

(35)  Výroční zpráva společnosti CITIC Pacific Special Steel za rok 2021, s. 38; k dispozici na adrese: file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESZ_STOCK/2022/2022-3/2022-03-11/7877748.PDF (vyhledáno dne 23. února 2023).

35

(36)  Tamtéž, s. 39.

36

(37)  Zpráva, část III, kapitola 14, s. 346 a násl.

37

(38)  Viz 14. pětiletý plán národního hospodářského a sociálního rozvoje Čínské lidové republiky a Dlouhodobé cíle do roku 2035, část III, článek VIII, k dispozici na adrese: https://cset.georgetown.edu/publication/china-14th-five-year-plan/ (vyhledáno dne 23. února 2023).

38

(39)  Viz zejména oddíly I a II 14. pětiletého plánu rozvoje odvětví surovin.

39

(40)  Viz 14. pětiletý plán rozvoje odvětví surovin, s. 22.

40

(41)  Viz akční plán města Tchang-šan v provincii Che-pej pro železo a ocel 1 + 3 na rok 2022, kapitola 4, oddíl 2; k dispozici na adrese: http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=e2bb5519aa49b566863081d57aea9dfdd59e1a4f482bb7acd243e3ae7657c70b&columnId=3683d857cc4577e4cb75f76522b7b82cda039ef70be46ee37f9385ed3198f68a (vyhledáno dne 23. února 2023).

41

(42)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 134. a 135. bod odůvodnění, a prováděcí nařízení (EU) 2020/508, 143. a 144. bod odůvodnění.

42

(43)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (Otevřené údaje Světové banky – vyšší střední příjmy), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

43

(44)  Pokud se výrobek, který je předmětem přezkumu, v žádné zemi s obdobnou úrovní rozvoje nevyrábí, lze zvážit výrobu výrobku ve stejné obecné kategorii a/nebo odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu.

44

(45)  Po nezohlednění Bulharska, které je členem EU, by při určování možné reprezentativní země mohly být zváženy tyto země s „vyššími středními příjmy“: Albánie, Americká Samoa, Argentina, Arménie, Ázerbájdžán, Bělorusko, Belize, Bosna a Hercegovina, Botswana, Brazílie, Kolumbie, Kostarika, Kuba, Dominika, Dominikánská republika, Ekvádor, Rovníková Guinea, Fidži, Gabon, Gruzie, Grenada, Guatemala, Guyana, Indonésie, Írán, Irák, Jamajka, Jordánsko, Kazachstán, Kosovo, Libanon, Libye, Malajsie, Maledivy, Marshallovy ostrovy, Mexiko, Černá Hora, Namibie, Severní Makedonie, Paraguay, Peru, Ruská federace, Samoa, Srbsko, Jihoafrická republika, Svatá Lucie, Svatý Vincenc a Grenadiny, Surinam, Thajsko, Tonga, Turecko, Turkmenistán, Tuvalu a Venezuela.

45

(46)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 ze dne 29. dubna 2015 o společných pravidlech dovozu z některých třetích zemí (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 33) ve znění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/749 ze dne 24. února 2017 (Úř. věst. L 113, 29.4.2017, s. 11).

46

(47)  https://www.gtis.com/gta/

47

(48)  K dispozici na adrese: https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fwww.ilo.org%2Filostat-files%2FDocuments%2FExcel%2FIndicator%2FEAR_4MTH_SEX_ECO_CUR_NB_A_EN.xlsx&wdOrigin=BROWSELINK (naposledy zobrazeno dne 11. února 2023).

48

(49)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/83a87978-en/1/3/2/24/index.html?itemId=/content/publication/83a87978-en&_csp_=3445743d6909dcc02824b5f0a2e07895&itemIGO=oecd&itemContentType=book (naposledy zobrazeno dne 14. února 2023).

49

(50)  https://www.globalpetrolprices.com/Mexico/, (naposledy zobrazeno dne 14. února 2023).

50

,

(51)  https://www.cre.gob.mx/IPGN/index.html, (naposledy zobrazeno dne 14. února 2023).

51

(52)  https://ir.tenaris.com/static-files/ddffd7cb-994e-493a-b85a-2586f03046c6 (naposledy zobrazeno dne 14. února 2023).

52

(53)  https://ir.tenaris.com/static-files/ddffd7cb-994e-493a-b85a-2586f03046c6 (naposledy zobrazeno dne 14. února 2023).

53

(54)  Bez trhu Unie.

54

(55)  Průměrná cena na závislém trhu byla uvedena v rozmezích ze důvodu zachování důvěrnosti.

55

(56)  Na základě databáze GTA. Statistiky se týkaly dovozu z Číny do dotčených třetích zemí. Rovněž byly odstraněny kódy HS obsahující výrobky o průměru menším nebo rovanajícím se 406 mm, aby se zohlednila definice výrobku, který je předmětem přezkumu.

56

(57)  Viz rovněž zpráva odvolacího orgánu, US – Corrosion Resistant Steel Sunset Review, bod 111, a zpráva odvolacího orgánu, US – Oil Country Tubular Goods Sunset Reviews, bod 7.166.

57

US – Corrosion Resistant Steel Sunset Review

US – Oil Country Tubular Goods Sunset Reviews

(58)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

58

(59)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014, a rozhodnutí č. 541/2014/EU a o zrušení nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

59

---

PŘÍLOHA

Spolupracující vyvážející výrobci v Čínské lidové republice, kteří nebyli zahrnuti do vzorku:

| Společnost | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- |
| Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd | C998 |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | C998 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd | C998 |
| Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd | C998 |
| Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd | C998 |
| TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd | C998 |
| Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd | C998 |

Společnost

Doplňkový kód TARIC

Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd

C998

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

C998

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd

C998

Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd

C998

Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd

C998

TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd

C998

Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd

C998

---

| 14.7.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 179/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 179/48

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1451

ze dne 13. července 2023,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2020/2002, pokud jde o hlášení nákaz a informace, které mají členské státy předkládat za účelem schválení povinných a volitelných eradikačních programů a podávání zpráv o těchto programech a v žádostech o status území prostého nákazy

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (1), a zejména na články 23, 35 a 40 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2016/429 stanoví pravidla pro nákazy zvířat, které se mohou přenášet na zvířata nebo na člověka, včetně ustanovení o hlášení nákaz a podávání zpráv o nich, programech dozoru v rámci Unie, eradikačních programech a statusu území prostého nákazy. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2016/429 stanoví pravidla pro nákazy zvířat, které se mohou přenášet na zvířata nebo na člověka, včetně ustanovení o hlášení nákaz a podávání zpráv o nich, programech dozoru v rámci Unie, eradikačních programech a statusu území prostého nákazy.

| (2) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 (2) doplňuje nařízení (EU) 2016/429 a stanoví pravidla pro dozor, eradikační programy a status území prostého nákazy pro některé nákazy zvířat uvedené na seznamu a nově se objevující nákazy zvířat. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 (2) doplňuje nařízení (EU) 2016/429 a stanoví pravidla pro dozor, eradikační programy a status území prostého nákazy pro některé nákazy zvířat uvedené na seznamu a nově se objevující nákazy zvířat.

| (3) | Aby se v Unii zajistilo jednotné uplatňování ustanovení týkajících se hlášení nákaz a podávání zpráv, programů dozoru v rámci Unie, eradikačních programů a statusu území prostého nákazy stanovených v nařízení (EU) 2016/429 a v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689, jsou v prováděcím nařízení Komise (EU) 2020/2002 (3) stanovena prováděcí pravidla týkající se požadavků na informace, formáty a postupy pro programy dozoru, eradikační programy a pro status území prostého nákazy. |
| --- | --- |

(3)

Aby se v Unii zajistilo jednotné uplatňování ustanovení týkajících se hlášení nákaz a podávání zpráv, programů dozoru v rámci Unie, eradikačních programů a statusu území prostého nákazy stanovených v nařízení (EU) 2016/429 a v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689, jsou v prováděcím nařízení Komise (EU) 2020/2002 (3) stanovena prováděcí pravidla týkající se požadavků na informace, formáty a postupy pro programy dozoru, eradikační programy a pro status území prostého nákazy.

| (4) | Zkušenosti získané z předkládání informací týkajících se výsledků schválených eradikačních programů a žádostí o status území prostého nákazy v období od data použitelnosti prováděcího nařízení (EU) 2020/2002, a zejména s ohledem na údaje, které jsou již k dispozici v počítačovém informačním systému pro nákazy zvířat (ADIS) stanoveném v článku 22 nařízení (EU) 2016/429, ukazují, že některé prvky informací, které uvedené prováděcí nařízení v současné době vyžaduje, nejsou nezbytné k tomu, aby žádosti o status území prostého nákazy Komise posoudila. Tyto prvky by v zájmu snížení administrativní zátěže členských států neměly být vyžadovány. Prováděcí nařízení (EU) 2020/2002 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Zkušenosti získané z předkládání informací týkajících se výsledků schválených eradikačních programů a žádostí o status území prostého nákazy v období od data použitelnosti prováděcího nařízení (EU) 2020/2002, a zejména s ohledem na údaje, které jsou již k dispozici v počítačovém informačním systému pro nákazy zvířat (ADIS) stanoveném v článku 22 nařízení (EU) 2016/429, ukazují, že některé prvky informací, které uvedené prováděcí nařízení v současné době vyžaduje, nejsou nezbytné k tomu, aby žádosti o status území prostého nákazy Komise posoudila. Tyto prvky by v zájmu snížení administrativní zátěže členských států neměly být vyžadovány. Prováděcí nařízení (EU) 2020/2002 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Informace, které se mají poskytovat o výsledcích provádění eradikačních programů, jsou k dispozici v systému ADIS. Návrhy eradikačních programů předkládané Komisi ke schválení by měly být rovněž předkládány elektronicky prostřednictvím systému ADIS, aby byla zajištěna soudržnost. |
| --- | --- |

(5)

Informace, které se mají poskytovat o výsledcích provádění eradikačních programů, jsou k dispozici v systému ADIS. Návrhy eradikačních programů předkládané Komisi ke schválení by měly být rovněž předkládány elektronicky prostřednictvím systému ADIS, aby byla zajištěna soudržnost.

| (6) | Zkušenosti získané z uplatňování prováděcího nařízení (EU) 2020/2002 dále ukázaly, že je nezbytné vyjasnit některá ustanovení příloh V, VI a VII uvedeného nařízení, aby bylo jasné, že územní působnost schváleného eradikačního programu týkajícího se vodních živočichů a schválení statusu území prostého nákazy pro uvedené živočichy se může vztahovat na úroveň členského státu, oblasti nebo jednotky. Přílohy V, VI a VII prováděcího nařízení (EU) 2020/2002 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(6)

Zkušenosti získané z uplatňování prováděcího nařízení (EU) 2020/2002 dále ukázaly, že je nezbytné vyjasnit některá ustanovení příloh V, VI a VII uvedeného nařízení, aby bylo jasné, že územní působnost schváleného eradikačního programu týkajícího se vodních živočichů a schválení statusu území prostého nákazy pro uvedené živočichy se může vztahovat na úroveň členského státu, oblasti nebo jednotky. Přílohy V, VI a VII prováděcího nařízení (EU) 2020/2002 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

| (7) | Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 stanoví řadu odchylek, které se týkají předkládání eradikačního programu pro nákazy vodních živočichů kategorie B nebo kategorie C v souladu s oddílem 4 přílohy VII prováděcího nařízení (EU) 2020/2002. V současné době je v uvedené příloze zmíněna pouze jedna taková odchylka. Prováděcí nařízení (EU) 2020/2002 by proto mělo být změněno, aby se zajistilo uvedení všech příslušných odchylek v oddíle 4 přílohy VII uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 stanoví řadu odchylek, které se týkají předkládání eradikačního programu pro nákazy vodních živočichů kategorie B nebo kategorie C v souladu s oddílem 4 přílohy VII prováděcího nařízení (EU) 2020/2002. V současné době je v uvedené příloze zmíněna pouze jedna taková odchylka. Prováděcí nařízení (EU) 2020/2002 by proto mělo být změněno, aby se zajistilo uvedení všech příslušných odchylek v oddíle 4 přílohy VII uvedeného nařízení.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Prováděcí nařízení (EU) 2020/2002 se mění takto:

| 1) | článek 7 se nahrazuje tímto:

  „Článek 7
  Podávání zpráv v rámci Unie o každoročních výsledcích provádění schválených eradikačních programů

  1.   Členské státy podají Komisi do 30. dubna každého roku zprávy o výsledcích provádění svých probíhajících schválených eradikačních programů.


  2.   Zprávy uvedené v odstavci 1 obsahují každý rok, za období předchozího kalendářního roku, informace stanovené v:






  a) | příloze V oddíle 1 v případě eradikačních programů pro nákazy suchozemských zvířat kategorie B a C na základě udělení statusu území prostého nákazy na úrovni zařízení; |
| --- | --- | --- |

1)

článek 7 se nahrazuje tímto:

„Článek 7

Podávání zpráv v rámci Unie o každoročních výsledcích provádění schválených eradikačních programů

1.   Členské státy podají Komisi do 30. dubna každého roku zprávy o výsledcích provádění svých probíhajících schválených eradikačních programů.

2.   Zprávy uvedené v odstavci 1 obsahují každý rok, za období předchozího kalendářního roku, informace stanovené v:

a)

příloze V oddíle 1 v případě eradikačních programů pro nákazy suchozemských zvířat kategorie B a C na základě udělení statusu území prostého nákazy na úrovni zařízení;

| b) | příloze V oddíle 2 v případě eradikačních programů pro infekci virem vztekliny (RABV); |
| --- | --- |

b)

příloze V oddíle 2 v případě eradikačních programů pro infekci virem vztekliny (RABV);

| c) | příloze V oddíle 3 v případě eradikačních programů pro infekci virem katarální horečky ovcí (sérotypy 1–24) (infekce BTV); |
| --- | --- |

c)

příloze V oddíle 3 v případě eradikačních programů pro infekci virem katarální horečky ovcí (sérotypy 1–24) (infekce BTV);

| d) | příloze V oddíle 4 v případě eradikačních programů pro nákazy vodních živočichů kategorie B a C. |
| --- | --- |

d)

příloze V oddíle 4 v případě eradikačních programů pro nákazy vodních živočichů kategorie B a C.

3.   Zprávy uvedené v odstavci 1 se předkládají elektronicky prostřednictvím systému ADIS.“;

| 2) | v článku 8 se zrušuje odstavec 2; |
| --- | --- |

2)

v článku 8 se zrušuje odstavec 2;

| 3) | článek 10 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se úvodní věta nahrazuje tímto:

  „Členské státy předloží Komisi ke schválení:“; |
| --- | --- | --- |

3)

článek 10 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se úvodní věta nahrazuje tímto:

„Členské státy předloží Komisi ke schválení:“;

| b) | doplňuje se odstavec 3, který zní:

  „3.   Eradikační programy uvedené v odstavci 1 se předkládají elektronicky prostřednictvím systému ADIS.“
  ; |
| --- | --- |

b)

doplňuje se odstavec 3, který zní:

„3.   Eradikační programy uvedené v odstavci 1 se předkládají elektronicky prostřednictvím systému ADIS.“

| 4) | v čl. 11 odst. 1 se úvodní věta nahrazuje tímto:

  „S výjimkou informací již dříve poskytnutých ve zprávách uvedených v článku 7 tohoto nařízení, zahrnou členské státy při podání žádosti Komisi o uznání statusu území prostého nákazy v souladu s částí II kapitolou 4 oddíly 1 a 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 do svých žádostí příslušné informace stanovené v:“; |
| --- | --- |

4)

v čl. 11 odst. 1 se úvodní věta nahrazuje tímto:

„S výjimkou informací již dříve poskytnutých ve zprávách uvedených v článku 7 tohoto nařízení, zahrnou členské státy při podání žádosti Komisi o uznání statusu území prostého nákazy v souladu s částí II kapitolou 4 oddíly 1 a 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 do svých žádostí příslušné informace stanovené v:“;

| 5) | přílohy V, VI a VII prováděcího nařízení (EU) 2020/2002 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení. |
| --- | --- |

5)

přílohy V, VI a VII prováděcího nařízení (EU) 2020/2002 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 ze dne 17. prosince 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o pravidla pro dozor, eradikační programy a status území prostého nákazy pro některé nákazy uvedené na seznamu a nově se objevující nákazy (Úř. věst. L 174, 3.6.2020, s. 211).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/2002 ze dne 7. prosince 2020, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o hlášení nákaz uvedených na seznamu a podávání zpráv o nich v rámci Unie, formáty a postupy pro předkládání programů dozoru v rámci Unie a eradikačních programů a podávání zpráv o nich a pro žádost o uznání statusu území prostého nákazy a o počítačový informační systém (Úř. věst. L 412, 8.12.2020, s. 1).

3

---

PŘÍLOHA

Přílohy V, VI a VII prováděcího nařízení (EU) 2020/2002 se mění takto:

| 1) | v příloze V:






  a) | oddíl 1 bod 6 se nahrazuje tímto:






  „6. | Informace o dotčených zařízeních a zvířatech nacházejících se na daném území v souladu s bodem 5, podle oblasti, je-li do územní působnosti programu zahrnuta více než jedna oblast:






  a) | počet zařízení chovajících zvířata cílové populace zvířat s výjimkou zařízení, na něž se vztahuje odchylka v souladu s článkem 19 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 (*1), ke dni 31. prosince; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

v příloze V:

a)

oddíl 1 bod 6 se nahrazuje tímto:

„6.

Informace o dotčených zařízeních a zvířatech nacházejících se na daném území v souladu s bodem 5, podle oblasti, je-li do územní působnosti programu zahrnuta více než jedna oblast:

a)

počet zařízení chovajících zvířata cílové populace zvířat s výjimkou zařízení, na něž se vztahuje odchylka v souladu s článkem 19 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 (*1), ke dni 31. prosince;

| b) | počet zvířat cílové populace zvířat chovaných v zařízeních uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince; |
| --- | --- |

b)

počet zvířat cílové populace zvířat chovaných v zařízeních uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince;

| c) | počet zařízení se statusem území prostého nákazy včetně zařízení s pozastaveným statusem území prostého nákazy, s očkováním nebo bez očkování, je-li to relevantní, z počtu zařízení uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince; |
| --- | --- |

c)

počet zařízení se statusem území prostého nákazy včetně zařízení s pozastaveným statusem území prostého nákazy, s očkováním nebo bez očkování, je-li to relevantní, z počtu zařízení uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince;

| d) | počet zvířat chovaných v zařízeních uvedených v písmenu c); |
| --- | --- |

d)

počet zvířat chovaných v zařízeních uvedených v písmenu c);

| e) | počet zařízení, kde byla potvrzena infekce, během období, za něž se podává zpráva. |
| --- | --- |

e)

počet zařízení, kde byla potvrzena infekce, během období, za něž se podává zpráva.

(*1)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 ze dne 17. prosince 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o pravidla pro dozor, eradikační programy a status území prostého nákazy pro některé nákazy uvedené na seznamu a nově se objevující nákazy (Úř. věst. L 174, 3.6.2020, s. 211).“;"

| b) | oddíl 4 bod 6 se nahrazuje tímto:






  „6. | Informace o dotčených zařízeních akvakultury a zvířatech nacházejících se na daném území uvedeném v bodě 5 podle členského státu, oblasti nebo jednotky:






  a) | počet schválených zařízení akvakultury a počet registrovaných zařízení akvakultury chovajících živočichy cílové populace živočichů a, je-li to relevantní, míst odběru vzorků ve volně žijících populacích, která jsou zahrnuta do eradikačního programu, ke dni 31. prosince; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

oddíl 4 bod 6 se nahrazuje tímto:

„6.

Informace o dotčených zařízeních akvakultury a zvířatech nacházejících se na daném území uvedeném v bodě 5 podle členského státu, oblasti nebo jednotky:

a)

počet schválených zařízení akvakultury a počet registrovaných zařízení akvakultury chovajících živočichy cílové populace živočichů a, je-li to relevantní, míst odběru vzorků ve volně žijících populacích, která jsou zahrnuta do eradikačního programu, ke dni 31. prosince;

| b) | počet zařízení akvakultury a, je-li to relevantní, míst odběru vzorků ve volně žijících populacích z počtu zařízení nebo míst odběru vzorků uvedených v písmenu a), která nejsou infikována, ke dni 31. prosince; |
| --- | --- |

b)

počet zařízení akvakultury a, je-li to relevantní, míst odběru vzorků ve volně žijících populacích z počtu zařízení nebo míst odběru vzorků uvedených v písmenu a), která nejsou infikována, ke dni 31. prosince;

| c) | počet infikovaných zařízení akvakultury a, je-li to relevantní, míst odběru vzorků ve volně žijících populacích s potvrzenými případy z počtu zařízení a míst odběru vzorků uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince; |
| --- | --- |

c)

počet infikovaných zařízení akvakultury a, je-li to relevantní, míst odběru vzorků ve volně žijících populacích s potvrzenými případy z počtu zařízení a míst odběru vzorků uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince;

| d) | počet nových infikovaných zařízení akvakultury a, je-li to relevantní, míst odběru vzorků ve volně žijících populacích s potvrzenými případy z počtu zařízení a míst odběru vzorků uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince.“ |
| --- | --- |

d)

počet nových infikovaných zařízení akvakultury a, je-li to relevantní, míst odběru vzorků ve volně žijících populacích s potvrzenými případy z počtu zařízení a míst odběru vzorků uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince.“

| 2) | Příloha VI se mění takto:






  a) | název se nahrazuje tímto:

  „
  Informace, které mají být zahrnuty do žádostí o uznání statusu území prostého nákazy pro členské státy nebo oblasti, pokud jde o nákazy suchozemských zvířat a vodních živočichů, a do žádostí o uznání statusu území prostého nákazy pro jednotky, pokud jde o nákazy vodních živočichů, v souladu s článkem 11
  “; |
| --- | --- | --- |

2)

Příloha VI se mění takto:

a)

název se nahrazuje tímto:

„
  Informace, které mají být zahrnuty do žádostí o uznání statusu území prostého nákazy pro členské státy nebo oblasti, pokud jde o nákazy suchozemských zvířat a vodních živočichů, a do žádostí o uznání statusu území prostého nákazy pro jednotky, pokud jde o nákazy vodních živočichů, v souladu s článkem 11
  “;

| b) | oddíl 6 se mění takto:






  i) | body 1 až 7 se nahrazují tímto:






  „1. | V případě eradikačních programů pro infekci způsobenou Brucella abortus, B. melitensis a B. suis, pokud jde o chovaný skot, podle oblasti, je-li do územní působnosti programu zahrnuta víc než jedna oblast:






  a) | počet zařízení chovajících skot, s výjimkou zařízení, na něž se vztahuje odchylka v souladu s článkem 19 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

oddíl 6 se mění takto:

i)

body 1 až 7 se nahrazují tímto:

„1.

V případě eradikačních programů pro infekci způsobenou Brucella abortus, B. melitensis a B. suis, pokud jde o chovaný skot, podle oblasti, je-li do územní působnosti programu zahrnuta víc než jedna oblast:

a)

počet zařízení chovajících skot, s výjimkou zařízení, na něž se vztahuje odchylka v souladu s článkem 19 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| b) | počet kusů skotu chovaných v zařízeních uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

b)

počet kusů skotu chovaných v zařízeních uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| c) | počet zařízení chovajících skot se statusem území prostého infekce způsobené Brucella abortus, B. melitensis a B. suis, bez očkování, včetně zařízení s pozastaveným statusem území prostého nákazy, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

c)

počet zařízení chovajících skot se statusem území prostého infekce způsobené Brucella abortus, B. melitensis a B. suis, bez očkování, včetně zařízení s pozastaveným statusem území prostého nákazy, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| d) | počet kusů skotu chovaných v zařízeních uvedených v písmenu c), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

d)

počet kusů skotu chovaných v zařízeních uvedených v písmenu c), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| e) | počet zařízení chovajících skot, u něhož je provedeno sérologické vyšetření na infekci způsobenou Brucella abortus, B. melitensis a B. suis, za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

e)

počet zařízení chovajících skot, u něhož je provedeno sérologické vyšetření na infekci způsobenou Brucella abortus, B. melitensis a B. suis, za každý rok posledních tří let;

| f) | počet zařízení s podezřením v návaznosti na vyšetření uvedené v písmenu e), za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

f)

počet zařízení s podezřením v návaznosti na vyšetření uvedené v písmenu e), za každý rok posledních tří let;

| g) | počet případů abortu u chovaného skotu, které mohly být zapříčiněny infekcí způsobenou Brucella abortus, B. melitensis a B. suis, které byly šetřeny za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

g)

počet případů abortu u chovaného skotu, které mohly být zapříčiněny infekcí způsobenou Brucella abortus, B. melitensis a B. suis, které byly šetřeny za každý rok posledních tří let;

| h) | datum posledního potvrzeného případu infekce způsobené Brucella abortus, B. melitensis a B. suis u chovaného skotu; |
| --- | --- |

h)

datum posledního potvrzeného případu infekce způsobené Brucella abortus, B. melitensis a B. suis u chovaného skotu;

| i) | datum posledního očkování chovaného skotu proti infekci způsobené Brucella abortus, B. melitensis a B. suis. |
| --- | --- |

i)

datum posledního očkování chovaného skotu proti infekci způsobené Brucella abortus, B. melitensis a B. suis.

| 2. | V případě eradikačních programů pro infekci způsobenou Brucella abortus, B. melitensis a B. suis, pokud jde o chované ovce a kozy, podle oblasti, je-li do územní působnosti programu zahrnuta víc než jedna oblast:






  a) | počet zařízení chovajících ovce nebo kozy, s výjimkou zařízení, na něž se vztahuje odchylka v souladu s článkem 19 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- | --- |

2.

V případě eradikačních programů pro infekci způsobenou Brucella abortus, B. melitensis a B. suis, pokud jde o chované ovce a kozy, podle oblasti, je-li do územní působnosti programu zahrnuta víc než jedna oblast:

a)

počet zařízení chovajících ovce nebo kozy, s výjimkou zařízení, na něž se vztahuje odchylka v souladu s článkem 19 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| b) | počet kusů ovcí a koz chovaných v zařízeních uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

b)

počet kusů ovcí a koz chovaných v zařízeních uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| c) | počet zařízení chovajících ovce nebo kozy se statusem území prostého infekce způsobené Brucella abortus, B. melitensis a B. suis, bez očkování, včetně zařízení s pozastaveným statusem území prostého nákazy, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

c)

počet zařízení chovajících ovce nebo kozy se statusem území prostého infekce způsobené Brucella abortus, B. melitensis a B. suis, bez očkování, včetně zařízení s pozastaveným statusem území prostého nákazy, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| d) | počet kusů ovcí a koz chovaných v zařízeních uvedených v písmenu c), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

d)

počet kusů ovcí a koz chovaných v zařízeních uvedených v písmenu c), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| e) | počet zařízení chovajících ovce nebo kozy, u nichž je provedeno vyšetření na infekci způsobenou Brucella abortus, B. melitensis a B. suis, za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

e)

počet zařízení chovajících ovce nebo kozy, u nichž je provedeno vyšetření na infekci způsobenou Brucella abortus, B. melitensis a B. suis, za každý rok posledních tří let;

| f) | počet zařízení s podezřením v návaznosti na vyšetření uvedené v písmenu e), za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

f)

počet zařízení s podezřením v návaznosti na vyšetření uvedené v písmenu e), za každý rok posledních tří let;

| g) | počet případů abortu u ovcí nebo koz, které mohly být zapříčiněny infekcí způsobenou Brucella abortus, B. melitensis a B. suis, které byly šetřeny za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

g)

počet případů abortu u ovcí nebo koz, které mohly být zapříčiněny infekcí způsobenou Brucella abortus, B. melitensis a B. suis, které byly šetřeny za každý rok posledních tří let;

| h) | datum posledního potvrzeného případu infekce způsobené Brucella abortus, B. melitensis a B. suis u ovcí nebo koz; |
| --- | --- |

h)

datum posledního potvrzeného případu infekce způsobené Brucella abortus, B. melitensis a B. suis u ovcí nebo koz;

| i) | datum posledního očkování chovaných ovcí nebo koz proti infekci způsobené Brucella abortus, B. melitensis a B. suis. |
| --- | --- |

i)

datum posledního očkování chovaných ovcí nebo koz proti infekci způsobené Brucella abortus, B. melitensis a B. suis.

| 3. | V případě eradikačních programů pro infekci způsobenou MTBC, podle oblasti, je-li do územní působnosti programu zahrnuta více než jedna oblast:






  a) | počet zařízení chovajících skot, s výjimkou zařízení, na něž se vztahuje odchylka v souladu s článkem 19 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- | --- |

3.

V případě eradikačních programů pro infekci způsobenou MTBC, podle oblasti, je-li do územní působnosti programu zahrnuta více než jedna oblast:

a)

počet zařízení chovajících skot, s výjimkou zařízení, na něž se vztahuje odchylka v souladu s článkem 19 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| b) | počet kusů skotu chovaných v zařízeních uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

b)

počet kusů skotu chovaných v zařízeních uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| c) | počet zařízení chovajících skot se statusem území prostého infekce způsobené MTBC, včetně zařízení s pozastaveným statusem území prostého nákazy, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

c)

počet zařízení chovajících skot se statusem území prostého infekce způsobené MTBC, včetně zařízení s pozastaveným statusem území prostého nákazy, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| d) | počet kusů skotu chovaných v zařízeních uvedených v písmenu c), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

d)

počet kusů skotu chovaných v zařízeních uvedených v písmenu c), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| e) | počet zařízení chovajících skot vyšetřený na infekci způsobenou MTBC, za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

e)

počet zařízení chovajících skot vyšetřený na infekci způsobenou MTBC, za každý rok posledních tří let;

| f) | počet zařízení s podezřením v návaznosti na vyšetření uvedené v písmenu e), za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

f)

počet zařízení s podezřením v návaznosti na vyšetření uvedené v písmenu e), za každý rok posledních tří let;

| g) | počet kusů poraženého skotu, u nichž byly pozorovány podezřelé léze infekce způsobené MTBC, které byly šetřeny, za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

g)

počet kusů poraženého skotu, u nichž byly pozorovány podezřelé léze infekce způsobené MTBC, které byly šetřeny, za každý rok posledních tří let;

| h) | počet zařízení, kde byla potvrzena infekce způsobená MTBC, za každý rok posledních tří let. |
| --- | --- |

h)

počet zařízení, kde byla potvrzena infekce způsobená MTBC, za každý rok posledních tří let.

| 4. | V případě eradikačních programů pro EBL, podle oblasti, je-li do územní působnosti programu zahrnuta víc než jedna oblast:






  a) | počet zařízení chovajících skot, s výjimkou zařízení, na něž se vztahuje odchylka v souladu s článkem 19 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- | --- |

4.

V případě eradikačních programů pro EBL, podle oblasti, je-li do územní působnosti programu zahrnuta víc než jedna oblast:

a)

počet zařízení chovajících skot, s výjimkou zařízení, na něž se vztahuje odchylka v souladu s článkem 19 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| b) | počet kusů skotu chovaných v zařízeních uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

b)

počet kusů skotu chovaných v zařízeních uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| c) | počet zařízení chovajících skot se statusem území prostého EBL, včetně zařízení s pozastaveným statusem území prostého nákazy, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

c)

počet zařízení chovajících skot se statusem území prostého EBL, včetně zařízení s pozastaveným statusem území prostého nákazy, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| d) | počet kusů skotu chovaných v zařízeních uvedených v písmenu c), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

d)

počet kusů skotu chovaných v zařízeních uvedených v písmenu c), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| e) | počet zařízení chovajících skot vyšetřený na EBL, za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

e)

počet zařízení chovajících skot vyšetřený na EBL, za každý rok posledních tří let;

| f) | počet zařízení s podezřením v návaznosti na vyšetření uvedené v písmenu e), za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

f)

počet zařízení s podezřením v návaznosti na vyšetření uvedené v písmenu e), za každý rok posledních tří let;

| g) | počet vzorků z poražených kusů skotu staršího 24 měsíců s nádory potenciálně zapříčiněnými infekcí způsobenou EBL, jež byly podrobeny laboratornímu vyšetření za účelem potvrzení či vyloučení přítomnosti EBL, za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

g)

počet vzorků z poražených kusů skotu staršího 24 měsíců s nádory potenciálně zapříčiněnými infekcí způsobenou EBL, jež byly podrobeny laboratornímu vyšetření za účelem potvrzení či vyloučení přítomnosti EBL, za každý rok posledních tří let;

| h) | počet zařízení, kde byla potvrzena infekce způsobená EBL, za každý rok posledních tří let. |
| --- | --- |

h)

počet zařízení, kde byla potvrzena infekce způsobená EBL, za každý rok posledních tří let.

| 5. | V případě eradikačních programů pro IBR/IPV, podle oblasti, je-li do územní působnosti programu zahrnuta víc než jedna oblast:






  a) | počet zařízení chovajících skot, s výjimkou zařízení, na něž se vztahuje odchylka v souladu s článkem 19 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- | --- |

5.

V případě eradikačních programů pro IBR/IPV, podle oblasti, je-li do územní působnosti programu zahrnuta víc než jedna oblast:

a)

počet zařízení chovajících skot, s výjimkou zařízení, na něž se vztahuje odchylka v souladu s článkem 19 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| b) | počet kusů skotu chovaných v zařízeních uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

b)

počet kusů skotu chovaných v zařízeních uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| c) | počet zařízení se statusem území prostého IBR/IPV, včetně zařízení s pozastaveným statusem území prostého nákazy, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

c)

počet zařízení se statusem území prostého IBR/IPV, včetně zařízení s pozastaveným statusem území prostého nákazy, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| d) | počet kusů skotu chovaných v zařízeních uvedených v písmenu c), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

d)

počet kusů skotu chovaných v zařízeních uvedených v písmenu c), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| e) | počet zařízení, kde bylo provedeno vyšetření na IBR/IPV, za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

e)

počet zařízení, kde bylo provedeno vyšetření na IBR/IPV, za každý rok posledních tří let;

| f) | počet zařízení s podezřením v návaznosti na vyšetření uvedené v písmenu e), za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

f)

počet zařízení s podezřením v návaznosti na vyšetření uvedené v písmenu e), za každý rok posledních tří let;

| g) | počet zařízení, kde byla potvrzena infekce způsobená IBR/IPV, za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

g)

počet zařízení, kde byla potvrzena infekce způsobená IBR/IPV, za každý rok posledních tří let;

| h) | datum zákazu očkování chovaného skotu proti IBR/IPV. |
| --- | --- |

h)

datum zákazu očkování chovaného skotu proti IBR/IPV.

| 6. | V případě eradikačních programů pro infekci způsobenou ADV, podle oblasti, je-li do územní působnosti programu zahrnuta víc než jedna oblast:






  a) | počet zařízení chovajících prasata, s výjimkou zařízení, na něž se vztahuje odchylka v souladu s článkem 19 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- | --- |

6.

V případě eradikačních programů pro infekci způsobenou ADV, podle oblasti, je-li do územní působnosti programu zahrnuta víc než jedna oblast:

a)

počet zařízení chovajících prasata, s výjimkou zařízení, na něž se vztahuje odchylka v souladu s článkem 19 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| b) | počet prasat chovaných v zařízeních uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

b)

počet prasat chovaných v zařízeních uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| c) | počet zařízení se statusem území prostého infekce způsobené ADV, včetně zařízení s pozastaveným statusem území prostého nákazy, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

c)

počet zařízení se statusem území prostého infekce způsobené ADV, včetně zařízení s pozastaveným statusem území prostého nákazy, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| d) | počet prasat chovaných v zařízeních uvedených v písmenu c), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

d)

počet prasat chovaných v zařízeních uvedených v písmenu c), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| e) | počet zařízení, v nichž byl prováděn dozor za účelem zjištění jakýchkoli klinických, virologických nebo sérologických důkazů infekce způsobené ADV, za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

e)

počet zařízení, v nichž byl prováděn dozor za účelem zjištění jakýchkoli klinických, virologických nebo sérologických důkazů infekce způsobené ADV, za každý rok posledních tří let;

| f) | počet prasat vyšetřených v zařízeních uvedených v písmenu e), za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

f)

počet prasat vyšetřených v zařízeních uvedených v písmenu e), za každý rok posledních tří let;

| g) | počet zařízení, kde byla potvrzena infekce způsobená ADV, za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

g)

počet zařízení, kde byla potvrzena infekce způsobená ADV, za každý rok posledních tří let;

| h) | datum zákazu očkování chovaných prasat proti ADV. |
| --- | --- |

h)

datum zákazu očkování chovaných prasat proti ADV.

| 7. | V případě eradikačních programů pro BVD, podle oblasti, je-li do územní působnosti programu zahrnuta víc než jedna oblast:






  a) | počet zařízení chovajících skot, s výjimkou zařízení, na něž se vztahuje odchylka v souladu s článkem 19 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- | --- |

7.

V případě eradikačních programů pro BVD, podle oblasti, je-li do územní působnosti programu zahrnuta víc než jedna oblast:

a)

počet zařízení chovajících skot, s výjimkou zařízení, na něž se vztahuje odchylka v souladu s článkem 19 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| b) | počet kusů skotu chovaných v zařízeních uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

b)

počet kusů skotu chovaných v zařízeních uvedených v písmenu a), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| c) | počet zařízení se statusem území prostého BVD, včetně zařízení s pozastaveným statusem území prostého nákazy, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

c)

počet zařízení se statusem území prostého BVD, včetně zařízení s pozastaveným statusem území prostého nákazy, ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| d) | počet kusů skotu chovaných v zařízeních uvedených v písmenu c), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky; |
| --- | --- |

d)

počet kusů skotu chovaných v zařízeních uvedených v písmenu c), ke dni 31. prosince každého roku za poslední tři roky;

| e) | počet zařízení, kde bylo provedeno vyšetření na BVD, za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

e)

počet zařízení, kde bylo provedeno vyšetření na BVD, za každý rok posledních tří let;

| f) | počet zařízení s podezřením v návaznosti na vyšetření uvedené v písmenu e), za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

f)

počet zařízení s podezřením v návaznosti na vyšetření uvedené v písmenu e), za každý rok posledních tří let;

| g) | počet zařízení, kde byla potvrzena infekce způsobená BVD, za každý rok posledních tří let; |
| --- | --- |

g)

počet zařízení, kde byla potvrzena infekce způsobená BVD, za každý rok posledních tří let;

| h) | datum zákazu očkování chovaného skotu proti BVD.“; |
| --- | --- |

h)

datum zákazu očkování chovaného skotu proti BVD.“;

| ii) | bod 10 se nahrazuje tímto:






  „10. | V případě eradikačních programů pro nákazy vodních živočichů kategorie B a C uveďte za každý rok programu, a to podle členského státu, oblasti nebo jednotky, na základě územní působnosti, následující informace:






  a) | počet schválených zařízení akvakultury a, je-li to relevantní, počet registrovaných zařízení akvakultury chovajících živočichy cílové populace živočichů a míst odběru vzorků ve volně žijících populacích, která jsou zahrnuta do eradikačního programu, a rovněž mapy zobrazující polohu zařízení a míst odběru vzorků ve volně žijících populacích; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

bod 10 se nahrazuje tímto:

„10.

V případě eradikačních programů pro nákazy vodních živočichů kategorie B a C uveďte za každý rok programu, a to podle členského státu, oblasti nebo jednotky, na základě územní působnosti, následující informace:

a)

počet schválených zařízení akvakultury a, je-li to relevantní, počet registrovaných zařízení akvakultury chovajících živočichy cílové populace živočichů a míst odběru vzorků ve volně žijících populacích, která jsou zahrnuta do eradikačního programu, a rovněž mapy zobrazující polohu zařízení a míst odběru vzorků ve volně žijících populacích;

| b) | počet zařízení akvakultury a, je-li to relevantní, míst odběru vzorků ve volně žijících populacích z počtu zařízení a míst odběru vzorků uvedených v písmenu a), která nejsou infikována; |
| --- | --- |

b)

počet zařízení akvakultury a, je-li to relevantní, míst odběru vzorků ve volně žijících populacích z počtu zařízení a míst odběru vzorků uvedených v písmenu a), která nejsou infikována;

| c) | počet veterinárních kontrol podle schválených a, je-li to relevantní, registrovaných zařízení akvakultury; |
| --- | --- |

c)

počet veterinárních kontrol podle schválených a, je-li to relevantní, registrovaných zařízení akvakultury;

| d) | počet odběrů vzorků podle schválených a, je-li to relevantní, registrovaných zařízení akvakultury a míst odběru vzorků ve volně žijících populacích a rovněž podrobnosti o druzích, výsledcích odběru vzorků (pozitivních nebo negativních) a teplotách vody v době odběru vzorků; |
| --- | --- |

d)

počet odběrů vzorků podle schválených a, je-li to relevantní, registrovaných zařízení akvakultury a míst odběru vzorků ve volně žijících populacích a rovněž podrobnosti o druzích, výsledcích odběru vzorků (pozitivních nebo negativních) a teplotách vody v době odběru vzorků;

| e) | počet infikovaných zařízení akvakultury a, je-li to relevantní, míst odběru vzorků ve volně žijících populacích s potvrzenými případy z počtu zařízení uvedených v písmenu a); |
| --- | --- |

e)

počet infikovaných zařízení akvakultury a, je-li to relevantní, míst odběru vzorků ve volně žijících populacích s potvrzenými případy z počtu zařízení uvedených v písmenu a);

| f) | počet nově infikovaných zařízení akvakultury a, je-li to relevantní, míst odběru vzorků ve volně žijících populacích s potvrzenými případy z počtu zařízení uvedených v písmenu a).“; |
| --- | --- |

f)

počet nově infikovaných zařízení akvakultury a, je-li to relevantní, míst odběru vzorků ve volně žijících populacích s potvrzenými případy z počtu zařízení uvedených v písmenu a).“;

| 3) | příloha VII se mění takto:






  a) | v oddíle 1 se bod 9 nahrazuje tímto:






  „9. | Průběžné cíle eradikačního programu, které souvisejí s kritérii specifickými pro konkrétní nákazy za účelem získání statusu území prostého nákazy, zahrnující alespoň:






  a) | očekávaný roční pokles počtu infikovaných zařízení; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

příloha VII se mění takto:

a)

v oddíle 1 se bod 9 nahrazuje tímto:

„9.

Průběžné cíle eradikačního programu, které souvisejí s kritérii specifickými pro konkrétní nákazy za účelem získání statusu území prostého nákazy, zahrnující alespoň:

a)

očekávaný roční pokles počtu infikovaných zařízení;

| b) | očekávaný roční nárůst počtu zařízení se statusem území prostého nákazy.“; |
| --- | --- |

b)

očekávaný roční nárůst počtu zařízení se statusem území prostého nákazy.“;

| b) | v oddíle 4 se body 5 a 6 nahrazují tímto:






  „5. | Popis epizootologické situace v členském státě, oblasti nebo jednotce, na základě územní působnosti programu, zahrnující:






  a) | počet schválených zařízení akvakultury a počet registrovaných zařízení akvakultury chovajících živočichy cílové populace živočichů, podle typu produkce a podle nákazového statusu; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

v oddíle 4 se body 5 a 6 nahrazují tímto:

„5.

Popis epizootologické situace v členském státě, oblasti nebo jednotce, na základě územní působnosti programu, zahrnující:

a)

počet schválených zařízení akvakultury a počet registrovaných zařízení akvakultury chovajících živočichy cílové populace živočichů, podle typu produkce a podle nákazového statusu;

| b) | druhy uvedené na seznamu, které jsou chovány v zařízeních akvakultury uvedených v písmenu a), podle nákazového statusu; |
| --- | --- |

b)

druhy uvedené na seznamu, které jsou chovány v zařízeních akvakultury uvedených v písmenu a), podle nákazového statusu;

| c) | mapy zobrazující:






  i) | zeměpisnou polohu zařízení akvakultury uvedených v písmenu a) a příslušná povodí a |
| --- | --- | --- |

c)

mapy zobrazující:

i)

zeměpisnou polohu zařízení akvakultury uvedených v písmenu a) a příslušná povodí a

| ii) | zeměpisné rozšíření případů infekce s příslušnou kategorií nákazy B nebo C, za období alespoň posledních pěti let; |
| --- | --- |

ii)

zeměpisné rozšíření případů infekce s příslušnou kategorií nákazy B nebo C, za období alespoň posledních pěti let;

| d) | informace o epizootologické situaci u volně žijících vodních živočichů, je-li to relevantní. |
| --- | --- |

d)

informace o epizootologické situaci u volně žijících vodních živočichů, je-li to relevantní.

| 6. | Popis strategie tlumení nákazy v rámci eradikačního programu v souladu s článkem 46 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 zahrnující alespoň:






  a) | schémata odběru vzorků a diagnostické metody, které mají být použity, v souladu s přílohou VI nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 pro:






  i) | veterinární kontroly a odběr vzorků v zařízeních akvakultury; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Popis strategie tlumení nákazy v rámci eradikačního programu v souladu s článkem 46 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 zahrnující alespoň:

a)

schémata odběru vzorků a diagnostické metody, které mají být použity, v souladu s přílohou VI nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 pro:

i)

veterinární kontroly a odběr vzorků v zařízeních akvakultury;

| ii) | cílený dozor u volně žijících populací, je-li to relevantní; |
| --- | --- |

ii)

cílený dozor u volně žijících populací, je-li to relevantní;

| b) | opatření k tlumení nákazy, která mají být uplatněna u potvrzeného případu; |
| --- | --- |

b)

opatření k tlumení nákazy, která mají být uplatněna u potvrzeného případu;

| c) | opatření biologické bezpečnosti a opatření ke zmírnění rizik, která mají být provedena; |
| --- | --- |

c)

opatření biologické bezpečnosti a opatření ke zmírnění rizik, která mají být provedena;

| d) | očkovací schémata, je-li to relevantní; |
| --- | --- |

d)

očkovací schémata, je-li to relevantní;

| e) | opatření, která mají být provedena, pokud jde o volně žijící vodní živočichy, a počet a zeměpisnou polohu míst odběru vzorků, je-li to relevantní; |
| --- | --- |

e)

opatření, která mají být provedena, pokud jde o volně žijící vodní živočichy, a počet a zeměpisnou polohu míst odběru vzorků, je-li to relevantní;

| f) | odchylky, které mají být uplatněny v souladu s čl. 47 odst. 4, čl. 51 odst. 2 nebo článkem 53 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689, je-li to relevantní; |
| --- | --- |

f)

odchylky, které mají být uplatněny v souladu s čl. 47 odst. 4, čl. 51 odst. 2 nebo článkem 53 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689, je-li to relevantní;

| g) | koordinovaná opatření s jinými členskými státy nebo třetími zeměmi, je-li to relevantní.“ |
| --- | --- |

g)

koordinovaná opatření s jinými členskými státy nebo třetími zeměmi, je-li to relevantní.“

---

(*1)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 ze dne 17. prosince 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o pravidla pro dozor, eradikační programy a status území prostého nákazy pro některé nákazy uvedené na seznamu a nově se objevující nákazy (Úř. věst. L 174, 3.6.2020, s. 211).“;“

---

| 14.7.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 179/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 179/57

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1452

ze dne 13. července 2023,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Předchozí šetření a platná opatření

Předchozí šetření a platná opatření

| (1) | Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 248/2011 (2) (dále „původní šetření“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken (dále „dotčený výrobek“ nebo „výrobek, který je předmětem přezkumu“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“ nebo „dotčená země“). Toto clo vycházelo z úrovně pro odstranění újmy a pohybovalo se mezi 7,3 % a 13,8 %. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 248/2011 (2) (dále „původní šetření“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken (dále „dotčený výrobek“ nebo „výrobek, který je předmětem přezkumu“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“ nebo „dotčená země“). Toto clo vycházelo z úrovně pro odstranění újmy a pohybovalo se mezi 7,3 % a 13,8 %.

2

| (2) | Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 1379/2014 (3) Komise v návaznosti na antisubvenční šetření a částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření změnila původní antidumpingové clo na hodnoty v rozmezí 0 % až 19,9 % a uložila dodatečné vyrovnávací clo pohybující se mezi 4,9 % a 10,3 %. Výsledná kombinovaná vyrovnávací a antidumpingová opatření se pohybovala v rozmezí od 4,9 % do 30,2 %. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 1379/2014 (3) Komise v návaznosti na antisubvenční šetření a částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření změnila původní antidumpingové clo na hodnoty v rozmezí 0 % až 19,9 % a uložila dodatečné vyrovnávací clo pohybující se mezi 4,9 % a 10,3 %. Výsledná kombinovaná vyrovnávací a antidumpingová opatření se pohybovala v rozmezí od 4,9 % do 30,2 %.

3

| (3) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/724 (4) se Komise po přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření rozhodla zachovat tato opatření ve znění prováděcího nařízení (EU) č. 1379/2014. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/724 (4) se Komise po přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření rozhodla zachovat tato opatření ve znění prováděcího nařízení (EU) č. 1379/2014.

4

| (4) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2021/328 (5) se Komise po přezkumu před pozbytím platnosti vyrovnávacích opatření rozhodla zachovat tato opatření ve znění prováděcího nařízení (EU) č. 1379/2014. |
| --- | --- |

(4)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2021/328 (5) se Komise po přezkumu před pozbytím platnosti vyrovnávacích opatření rozhodla zachovat tato opatření ve znění prováděcího nařízení (EU) č. 1379/2014.

5

| (5) | Výsledná kombinovaná vyrovnávací a antidumpingová opatření se proto pohybují v rozmezí od 4,9 % do 30,2 %. |
| --- | --- |

(5)

Výsledná kombinovaná vyrovnávací a antidumpingová opatření se proto pohybují v rozmezí od 4,9 % do 30,2 %.

| (6) | V platnosti jsou rovněž opatření na dovoz výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Egypta. Prováděcím nařízením Komise (EU) 2020/870 (6) Komise v návaznosti na antisubvenční šetření uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Egypta. Toto clo, založené na úrovni subvencování, činilo 13,1 %. |
| --- | --- |

(6)

V platnosti jsou rovněž opatření na dovoz výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Egypta. Prováděcím nařízením Komise (EU) 2020/870 (6) Komise v návaznosti na antisubvenční šetření uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Egypta. Toto clo, založené na úrovni subvencování, činilo 13,1 %.

6

1.2.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (7) | Dne 19. ledna 2022 Komise obdržela žádost o přezkum před pozbytím platnosti platného antidumpingového cla, kterou jménem výrobního odvětví Unie vyrábějícího výrobky z nekonečných skleněných vláken ve smyslu čl. 5 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1036 (dále jen „základní nařízení“) podalo sdružení European Glass Fibre Producers Association (dále jen „žadatel“). |
| --- | --- |

(7)

Dne 19. ledna 2022 Komise obdržela žádost o přezkum před pozbytím platnosti platného antidumpingového cla, kterou jménem výrobního odvětví Unie vyrábějícího výrobky z nekonečných skleněných vláken ve smyslu čl. 5 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1036 (dále jen „základní nařízení“) podalo sdružení European Glass Fibre Producers Association (dále jen „žadatel“).

| (8) | Dne 21. dubna 2022 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky do Unie podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (7). |
| --- | --- |

(8)

Dne 21. dubna 2022 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky do Unie podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (7).

7

| (9) | Žádost o přezkum byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvání dumpingu a přetrvání újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(9)

Žádost o přezkum byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvání dumpingu a přetrvání újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.

1.3.   Období přezkumného šetření a posuzované období

Období přezkumného šetření a posuzované období

| (10) | Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které jsou důležité pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2018 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(10)

Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které jsou důležité pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2018 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

1.4.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (11) | V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Navíc Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, orgány dotčené země a známé dovozce a uživatele a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(11)

V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Navíc Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, orgány dotčené země a známé dovozce a uživatele a vyzvala je k účasti.

| (12) | Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(12)

Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

1.5.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (13) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může přistoupit k výběru reprezentativního vzorku zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(13)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může přistoupit k výběru reprezentativního vzorku zúčastněných stran.

1.5.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (14) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje výrobků z nekonečných skleněných vláken v období přezkumného šetření, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumat. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 76 % produkce výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Nebyly obdrženy žádné připomínky. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní. |
| --- | --- |

(14)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje výrobků z nekonečných skleněných vláken v období přezkumného šetření, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumat. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 76 % produkce výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Nebyly obdrženy žádné připomínky. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.

1.5.2.   Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (15) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(15)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení.

| (16) | Jeden dovozce, který není ve spojení, poskytl požadované informace a souhlasil se zařazením do vzorku. Vzhledem k takto nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(16)

Jeden dovozce, který není ve spojení, poskytl požadované informace a souhlasil se zařazením do vzorku. Vzhledem k takto nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.

1.5.3.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

| (17) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(17)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (18) | Požadované informace ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu poskytl jeden vyvážející výrobce v dotčené zemi, který souhlasil rovněž se zařazením do vzorku. Vzhledem k nízkému počtu odpovědí Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Informovala o tom jediného vyvážejícího výrobce, který zareagoval, a zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii. Nebyly vzneseny žádné připomínky. |
| --- | --- |

(18)

Požadované informace ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu poskytl jeden vyvážející výrobce v dotčené zemi, který souhlasil rovněž se zařazením do vzorku. Vzhledem k nízkému počtu odpovědí Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Informovala o tom jediného vyvážejícího výrobce, který zareagoval, a zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii. Nebyly vzneseny žádné připomínky.

1.6.   Odpovědi na dotazník

Odpovědi na dotazník

| (19) | Komise zaslala vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“) dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v ČLR ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(19)

Komise zaslala vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“) dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v ČLR ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení.

| (20) | Komise zaslala dotazníky spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, výrobcům v Unii, uživatelům a dovozcům. Stejné dotazníky byly v den zahájení šetření zpřístupněny rovněž na internetu (8). |
| --- | --- |

(20)

Komise zaslala dotazníky spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, výrobcům v Unii, uživatelům a dovozcům. Stejné dotazníky byly v den zahájení šetření zpřístupněny rovněž na internetu (8).

8

| (21) | Vyplněné dotazníky došly od tří výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(21)

Vyplněné dotazníky došly od tří výrobců v Unii.

| (22) | Komise neobdržela žádné odpovědi od spolupracujícího vyvážejícího výrobce, čínské vlády, dovozce, který není ve spojení, ani od uživatelů. |
| --- | --- |

(22)

Komise neobdržela žádné odpovědi od spolupracujícího vyvážejícího výrobce, čínské vlády, dovozce, který není ve spojení, ani od uživatelů.

1.7.   Inspekce

Inspekce

| (23) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s článkem 18 základního nařízení opřela Komise svou analýzu pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu o dostupné údaje. Použila informace obsažené v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a statistiky dostupné v databázích Comext a Global Trade Atlas (dále jen „GTA“), jakož i v dalších veřejně dostupných zdrojích. Všechny zúčastněné strany a čínská vláda byly o této skutečnosti informovány a nevznesly žádné námitky. |
| --- | --- |

(23)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s článkem 18 základního nařízení opřela Komise svou analýzu pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu o dostupné údaje. Použila informace obsažené v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a statistiky dostupné v databázích Comext a Global Trade Atlas (dále jen „GTA“), jakož i v dalších veřejně dostupných zdrojích. Všechny zúčastněné strany a čínská vláda byly o této skutečnosti informovány a nevznesly žádné námitky.

| (24) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
  Výrobci v Unii






  — | 3B-Fibreglass SPRL, Brusel, Belgie |
| --- | --- | --- |

(24)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

Výrobci v Unii

—

3B-Fibreglass SPRL, Brusel, Belgie

| — | European Owens Corning Fiberglas SPRL, Brusel, Belgie |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fiberglas SPRL, Brusel, Belgie

| — | Johns Manville Slovakia, a.s., Trnava, Slovensko |
| --- | --- |

—

Johns Manville Slovakia, a.s., Trnava, Slovensko

1.8.   Následný postup

Následný postup

| (25) | Dne 28. dubna 2023 Komise zveřejnila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná antidumpingová cla. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. |
| --- | --- |

(25)

Dne 28. dubna 2023 Komise zveřejnila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná antidumpingová cla. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.

| (26) | Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(26)

Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty.

2.   VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Výrobek, který je předmětem přezkumu

Výrobek, který je předmětem přezkumu

| (27) | Výrobek, který je předmětem přezkumu, je stejný jako v původním šetření a předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a to střiž ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm; pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (kódy TARIC 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039) a 7019 14 00 a 7019 15 00 (9). Kódy KN a kódy TARIC se uvádějí pouze pro informaci, aniž je dotčena následná změna sazebního zařazení. |
| --- | --- |

(27)

Výrobek, který je předmětem přezkumu, je stejný jako v původním šetření a předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a to střiž ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm; pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (kódy TARIC 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039) a 7019 14 00 a 7019 15 00 (9). Kódy KN a kódy TARIC se uvádějí pouze pro informaci, aniž je dotčena následná změna sazebního zařazení.

9

| (28) | Dotčený výrobek je surovinou nejčastěji využívanou k vyztužení termoplastických a termosetových pryskyřic v průmyslu kompozitních materiálů. Výsledné kompozitní materiály (materiály vyztužené nekonečnými skleněnými vlákny) jsou využívány v celé řadě odvětví: doprava (automobilová, námořní, letecká, vojenská), elektrický a elektronický průmysl, větrná energie, stavebnictví, při výrobě nádrží a trubek, při výrobě spotřebního zboží atd. |
| --- | --- |

(28)

Dotčený výrobek je surovinou nejčastěji využívanou k vyztužení termoplastických a termosetových pryskyřic v průmyslu kompozitních materiálů. Výsledné kompozitní materiály (materiály vyztužené nekonečnými skleněnými vlákny) jsou využívány v celé řadě odvětví: doprava (automobilová, námořní, letecká, vojenská), elektrický a elektronický průmysl, větrná energie, stavebnictví, při výrobě nádrží a trubek, při výrobě spotřebního zboží atd.

2.2.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (29) | Dotčeným výrobkem je výrobek, který je předmětem přezkumu, pocházející z ČLR. |
| --- | --- |

(29)

Dotčeným výrobkem je výrobek, který je předmětem přezkumu, pocházející z ČLR.

2.3.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (30) | Jak bylo zjištěno v původním šetření, jakož i v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:






  — | dotčený výrobek, |
| --- | --- | --- |

(30)

Jak bylo zjištěno v původním šetření, jakož i v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:

—

dotčený výrobek,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v PRC a |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v PRC a

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (31) | Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(31)

Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   DUMPING

DUMPING

| (32) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, kdyby platné opatření pozbylo platnosti. |
| --- | --- |

(32)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, kdyby platné opatření pozbylo platnosti.

3.1.   Úvodní poznámky

Úvodní poznámky

| (33) | Jak je uvedeno v 22. bodě odůvodnění, žádný vyvážející výrobce z ČLR při šetření nespolupracoval. Komise proto informovala orgány ČLR, že vzhledem k nedostatečné spolupráci může Komise použít článek 18 základního nařízení ohledně zjištění týkajících se ČLR. Komise neobdržela žádnou odpověď, a proto se rozhodla použít článek 18. |
| --- | --- |

(33)

Jak je uvedeno v 22. bodě odůvodnění, žádný vyvážející výrobce z ČLR při šetření nespolupracoval. Komise proto informovala orgány ČLR, že vzhledem k nedostatečné spolupráci může Komise použít článek 18 základního nařízení ohledně zjištění týkajících se ČLR. Komise neobdržela žádnou odpověď, a proto se rozhodla použít článek 18.

| (34) | V důsledku toho vycházela v souladu s článkem 18 základního nařízení zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu z dostupných údajů, zejména z informací uvedených v žádosti o přezkum a informací získaných od spolupracujících stran v průběhu přezkumného šetření, tj. od žadatele a výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(34)

V důsledku toho vycházela v souladu s článkem 18 základního nařízení zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu z dostupných údajů, zejména z informací uvedených v žádosti o přezkum a informací získaných od spolupracujících stran v průběhu přezkumného šetření, tj. od žadatele a výrobců v Unii zařazených do vzorku.

3.2.   Postup pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení u dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z ČLR.

Postup pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení u dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z ČLR.

| (35) | Vzhledem k tomu, že v souvislosti s ČLR byly při zahájení přezkumu k dispozici dostatečné důkazy nasvědčující existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, zahájila Komise šetření podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(35)

Vzhledem k tomu, že v souvislosti s ČLR byly při zahájení přezkumu k dispozici dostatečné důkazy nasvědčující existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, zahájila Komise šetření podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

| (36) | Aby Komise získala informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními, zaslala dotazník čínské vládě. Komise navíc v bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu vyzvala všechny zúčastněné strany, aby do 37 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy v souvislosti s použitím čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Od čínské vlády nebyla obdržena žádná odpověď na dotazník a ve stanovené lhůtě nebylo obdrženo žádné podání týkající se použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Komise následně čínskou vládu informovala, že pro účely určení existence podstatných zkreslení v ČLR použije dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení. V tomto ohledu nevznesla čínská vláda žádné připomínky. |
| --- | --- |

(36)

Aby Komise získala informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními, zaslala dotazník čínské vládě. Komise navíc v bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu vyzvala všechny zúčastněné strany, aby do 37 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy v souvislosti s použitím čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Od čínské vlády nebyla obdržena žádná odpověď na dotazník a ve stanovené lhůtě nebylo obdrženo žádné podání týkající se použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Komise následně čínskou vládu informovala, že pro účely určení existence podstatných zkreslení v ČLR použije dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení. V tomto ohledu nevznesla čínská vláda žádné připomínky.

Úředním věstníku Evropské unie

| (37) | V bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu Komise rovněž uvedla, že s ohledem na dostupné důkazy může být nezbytné, aby pro účely stanovení běžné hodnoty na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot zvolila vhodnou reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Podle informací, které měla Komise v té době k dispozici, byly jako možné reprezentativní země pro ČLR určeny Brazílie a Turecko. Komise dále uvedla, že přezkoumá další možné vhodné země v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 odst. 6a první odrážce základního nařízení. |
| --- | --- |

(37)

V bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu Komise rovněž uvedla, že s ohledem na dostupné důkazy může být nezbytné, aby pro účely stanovení běžné hodnoty na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot zvolila vhodnou reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Podle informací, které měla Komise v té době k dispozici, byly jako možné reprezentativní země pro ČLR určeny Brazílie a Turecko. Komise dále uvedla, že přezkoumá další možné vhodné země v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 odst. 6a první odrážce základního nařízení.

| (38) | Dne 5. srpna 2022 Komise poznámkou informovala zúčastněné strany o relevantních zdrojích, které zamýšlí použít pro zjištění běžné hodnoty, přičemž jako reprezentativní země bylo zvoleno Turecko. Rovněž zúčastněné strany informovala, že stanoví prodejní, správní a režijní náklady a zisk na základě dostupných informací pro společnost Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., výrobce v reprezentativní zemi. Nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(38)

Dne 5. srpna 2022 Komise poznámkou informovala zúčastněné strany o relevantních zdrojích, které zamýšlí použít pro zjištění běžné hodnoty, přičemž jako reprezentativní země bylo zvoleno Turecko. Rovněž zúčastněné strany informovala, že stanoví prodejní, správní a režijní náklady a zisk na základě dostupných informací pro společnost Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., výrobce v reprezentativní zemi. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

3.3.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (39) | V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že
  „běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“
  . |
| --- | --- |

(39)

V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že
  „běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“
  .

„běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“

| (40) | Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že
  „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“
  . |
| --- | --- |

(40)

Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že
  „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“
  .

„pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“

| (41) | Jak je dále vysvětleno níže, Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a vyvážejících výrobců je použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení vhodné. |
| --- | --- |

(41)

Jak je dále vysvětleno níže, Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a vyvážejících výrobců je použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení vhodné.

3.4.   Existence podstatných zkreslení

Existence podstatných zkreslení

| (42) | Ve svém nedávném šetření týkajícím se odvětví skleněných vláken v ČLR (10) Komise zjistila, že dochází k podstatným zkreslením ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(42)

Ve svém nedávném šetření týkajícím se odvětví skleněných vláken v ČLR (10) Komise zjistila, že dochází k podstatným zkreslením ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení.

10

| (43) | Při uvedeném šetření Komise zjistila, že v ČLR dochází k významným vládním zásahům, což vede k narušení účinné alokace zdrojů v souladu s tržními zásadami (11). Komise zejména dospěla k závěru, že v odvětví skleněných vláken, včetně výrobků z nekonečných skleněných vláken, nejenže přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení (12), ale že čínská vláda může rovněž ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení (13). Komise dále zjistila, že přítomnost státu a jeho zásahy na finančních trzích, jakož i v dodávkách surovin a vstupů, mají na trh další rušivý účinek. Systém plánování v ČLR celkově vede k tomu, že jsou zdroje soustředěny do odvětví označených čínskou vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly rozdělovány v souladu s tržními silami (14). Kromě toho Komise dospěla k závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení, následkem čehož vznikají zkreslení, zejména když jsou v ČLR drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků (15). Ve stejném duchu Komise zjistila zkreslení mzdových nákladů v odvětví skleněných vláken, včetně výrobků z nekonečných skleněných vláken, ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení (16), jakož i zkreslení na finančních trzích ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, zejména pokud jde o přístup podnikových subjektů v ČLR ke kapitálu (17). |
| --- | --- |

(43)

Při uvedeném šetření Komise zjistila, že v ČLR dochází k významným vládním zásahům, což vede k narušení účinné alokace zdrojů v souladu s tržními zásadami (11). Komise zejména dospěla k závěru, že v odvětví skleněných vláken, včetně výrobků z nekonečných skleněných vláken, nejenže přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení (12), ale že čínská vláda může rovněž ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení (13). Komise dále zjistila, že přítomnost státu a jeho zásahy na finančních trzích, jakož i v dodávkách surovin a vstupů, mají na trh další rušivý účinek. Systém plánování v ČLR celkově vede k tomu, že jsou zdroje soustředěny do odvětví označených čínskou vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly rozdělovány v souladu s tržními silami (14). Kromě toho Komise dospěla k závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení, následkem čehož vznikají zkreslení, zejména když jsou v ČLR drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků (15). Ve stejném duchu Komise zjistila zkreslení mzdových nákladů v odvětví skleněných vláken, včetně výrobků z nekonečných skleněných vláken, ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení (16), jakož i zkreslení na finančních trzích ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, zejména pokud jde o přístup podnikových subjektů v ČLR ke kapitálu (17).

11

12

13

14

15

16

17

| (44) | Stejně jako ve svém předchozím šetření týkajícím se odvětví skleněných vláken v ČLR Komise v tomto šetření prozkoumala, zda je vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených v žádosti, jakož i ve zprávě (18), jež vycházejí z veřejně dostupných zdrojů. Součástí této analýzy bylo zkoumání významných zásahů státu do hospodářství ČLR obecně, ale i zkoumání konkrétní situace na trhu v příslušném odvětví zahrnujícím výrobek, který je předmětem přezkumu. Komise tyto důkazní prvky dále doplnila svým vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií relevantních pro potvrzení existence podstatných zkreslení v ČLR, jak bylo v tomto ohledu rovněž zjištěno v předchozím šetření. |
| --- | --- |

(44)

Stejně jako ve svém předchozím šetření týkajícím se odvětví skleněných vláken v ČLR Komise v tomto šetření prozkoumala, zda je vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených v žádosti, jakož i ve zprávě (18), jež vycházejí z veřejně dostupných zdrojů. Součástí této analýzy bylo zkoumání významných zásahů státu do hospodářství ČLR obecně, ale i zkoumání konkrétní situace na trhu v příslušném odvětví zahrnujícím výrobek, který je předmětem přezkumu. Komise tyto důkazní prvky dále doplnila svým vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií relevantních pro potvrzení existence podstatných zkreslení v ČLR, jak bylo v tomto ohledu rovněž zjištěno v předchozím šetření.

18

| (45) | Žadatel v žádosti uvedl, že čínské odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken se vyznačuje podstatným zkreslením v důsledku zásahů státu do hospodářství obecně i konkrétně v odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu. V žádosti bylo uvedeno, že všechny výrobní faktory – půda, energie, kapitál, suroviny a pracovní síla – jsou zkreslené stejným způsobem, neboť podléhají zásahům ze strany čínské vlády, které v konečném důsledku vedou k nevýznamným zkreslením v čínském odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken. |
| --- | --- |

(45)

Žadatel v žádosti uvedl, že čínské odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken se vyznačuje podstatným zkreslením v důsledku zásahů státu do hospodářství obecně i konkrétně v odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu. V žádosti bylo uvedeno, že všechny výrobní faktory – půda, energie, kapitál, suroviny a pracovní síla – jsou zkreslené stejným způsobem, neboť podléhají zásahům ze strany čínské vlády, které v konečném důsledku vedou k nevýznamným zkreslením v čínském odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken.

| (46) | K podložení tohoto stanoviska žádost odkazovala na řadu veřejně dostupných zdrojů informací, například na zprávu, na nedávné šetření Komise zaměřené na odvětví textilií ze skleněných vláken a z něj vyplývající nařízení (EU) 2020/492, na 13. pětiletý plán rozvoje odvětví stavebních hmot, na 13. pětiletý plán národního hospodářského a sociálního rozvoje ČLR, na 14. pětiletý plán národního hospodářského a sociálního rozvoje a Dlouhodobé cíle do roku 2035, jakož i na průmyslovou strategii Made in China 2025. |
| --- | --- |

(46)

K podložení tohoto stanoviska žádost odkazovala na řadu veřejně dostupných zdrojů informací, například na zprávu, na nedávné šetření Komise zaměřené na odvětví textilií ze skleněných vláken a z něj vyplývající nařízení (EU) 2020/492, na 13. pětiletý plán rozvoje odvětví stavebních hmot, na 13. pětiletý plán národního hospodářského a sociálního rozvoje ČLR, na 14. pětiletý plán národního hospodářského a sociálního rozvoje a Dlouhodobé cíle do roku 2035, jakož i na průmyslovou strategii Made in China 2025.

| (47) | Z tohoto důvodu bylo v žádosti zdůrazněno, že čínská vláda vlastní velkou většinu hlavních čínských výrobců výrobků z nekonečných skleněných vláken, jakož i dodavatelů na začátku dodavatelského řetězce a následných uživatelů. Dva největší čínští výrobci výrobků z nekonečných skleněných vláken, společnosti CPIC a Jushi, jsou významnými konglomeráty ve vlastnictví státu. Příslušné průmyslové sdružení China Building Materials působí pod vedením a dohledem Komise pro dohled nad státním majetkem a jeho správu. Předseda představenstva společnosti Jushi a viceprezident společnosti CNBM, která je mateřskou společností společnosti Jushi, zastávají funkci místopředsedy sdružení China Building Materials. |
| --- | --- |

(47)

Z tohoto důvodu bylo v žádosti zdůrazněno, že čínská vláda vlastní velkou většinu hlavních čínských výrobců výrobků z nekonečných skleněných vláken, jakož i dodavatelů na začátku dodavatelského řetězce a následných uživatelů. Dva největší čínští výrobci výrobků z nekonečných skleněných vláken, společnosti CPIC a Jushi, jsou významnými konglomeráty ve vlastnictví státu. Příslušné průmyslové sdružení China Building Materials působí pod vedením a dohledem Komise pro dohled nad státním majetkem a jeho správu. Předseda představenstva společnosti Jushi a viceprezident společnosti CNBM, která je mateřskou společností společnosti Jushi, zastávají funkci místopředsedy sdružení China Building Materials.

| (48) | Vysoká míra zásahů státu v odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken a vysoká míra státního vlastnictví v tomto odvětví brání dokonce i soukromým výrobcům působit za tržních podmínek. |
| --- | --- |

(48)

Vysoká míra zásahů státu v odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken a vysoká míra státního vlastnictví v tomto odvětví brání dokonce i soukromým výrobcům působit za tržních podmínek.

| (49) | Zaměření čínského hospodářství je do značné míry určováno propracovaným systémem plánování, který stanoví priority a předepisuje, na které cíle se musí ústřední vláda a místní orgány státní správy zaměřit. Plány, jako je 13. pětiletý plán rozvoje odvětví stavebních hmot, plán rozvoje inteligentní výroby (2016–2020), 13. pětiletý plán národního hospodářského a sociálního rozvoje ČLR, 14. pětiletý plán národního hospodářského a sociálního rozvoje a Dlouhodobé cíle do roku 2035 (dále jen „14. pětiletý plán“), jakož i strategie Made in China 2025, vybízejí orgány veřejné správy na všech úrovních a finanční instituce ve vlastnictví státu, aby přispěly k pokroku v odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken v ČLR. V rámci 14. pětiletého plánu se čínská vláda plánuje zaměřit na nové materiály v souvislosti s budováním nového pilíře průmyslového systému a předpokládá, že plně využije průmyslové investiční fondy a zvýší záruky financování a kompenzace za riziko. Systém plánování v Číně proto brání tomu, aby v odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken převládly volné tržní síly. |
| --- | --- |

(49)

Zaměření čínského hospodářství je do značné míry určováno propracovaným systémem plánování, který stanoví priority a předepisuje, na které cíle se musí ústřední vláda a místní orgány státní správy zaměřit. Plány, jako je 13. pětiletý plán rozvoje odvětví stavebních hmot, plán rozvoje inteligentní výroby (2016–2020), 13. pětiletý plán národního hospodářského a sociálního rozvoje ČLR, 14. pětiletý plán národního hospodářského a sociálního rozvoje a Dlouhodobé cíle do roku 2035 (dále jen „14. pětiletý plán“), jakož i strategie Made in China 2025, vybízejí orgány veřejné správy na všech úrovních a finanční instituce ve vlastnictví státu, aby přispěly k pokroku v odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken v ČLR. V rámci 14. pětiletého plánu se čínská vláda plánuje zaměřit na nové materiály v souvislosti s budováním nového pilíře průmyslového systému a předpokládá, že plně využije průmyslové investiční fondy a zvýší záruky financování a kompenzace za riziko. Systém plánování v Číně proto brání tomu, aby v odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken převládly volné tržní síly.

| (50) | Podniky v odvětvích „nových materiálů“, mezi něž patří i odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken, využívají četné podpůrné mechanismy, včetně politik finanční podpory, daňových a fiskálních preferenčních politik, podpory výzkumu a vývoje atd. |
| --- | --- |

(50)

Podniky v odvětvích „nových materiálů“, mezi něž patří i odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken, využívají četné podpůrné mechanismy, včetně politik finanční podpory, daňových a fiskálních preferenčních politik, podpory výzkumu a vývoje atd.

| (51) | Náklady na suroviny, jako je kaolin a dolomit, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože výroba těchto surovin podléhá v ČLR státní podpoře; významná systémová zkreslení existují také v oblasti přístupu ke kapitálu, půdě a pracovní síle. Nedávné antisubvenční šetření Komise týkající se dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken z Číny ukázalo, že čínští výrobci nekonečných skleněných vláken těžili z preferenčního přístupu k půdě, jakož i z preferenčních úvěrů jak od státních, tak od soukromých bank (19). |
| --- | --- |

(51)

Náklady na suroviny, jako je kaolin a dolomit, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože výroba těchto surovin podléhá v ČLR státní podpoře; významná systémová zkreslení existují také v oblasti přístupu ke kapitálu, půdě a pracovní síle. Nedávné antisubvenční šetření Komise týkající se dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken z Číny ukázalo, že čínští výrobci nekonečných skleněných vláken těžili z preferenčního přístupu k půdě, jakož i z preferenčních úvěrů jak od státních, tak od soukromých bank (19).

19

| (52) | Čínská vláda se nevyjádřila ani nepředložila důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci a ohledně existence podstatných zkreslení a/nebo ohledně vhodnosti použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení na danou věc. |
| --- | --- |

(52)

Čínská vláda se nevyjádřila ani nepředložila důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci a ohledně existence podstatných zkreslení a/nebo ohledně vhodnosti použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení na danou věc.

| (53) | V odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken přetrvává významná míra vlastnictví a kontroly ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení. Vzhledem k tomu, že čínští vývozci výrobku, který je předmětem přezkumu, nespolupracovali, nebylo možné určit přesný poměr výrobců v soukromém a státním vlastnictví. Šetření však potvrdilo, že tři největší výrobci v odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken, společnosti Jushi, Taishan Fiberglass a CPIC, jsou buď plně ve vlastnictví státu, nebo v nich stát vlastní kontrolní podíl. Tito tři výrobci představují přibližně 75 % čínských výrobců výrobků z nekonečných skleněných vláken. |
| --- | --- |

(53)

V odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken přetrvává významná míra vlastnictví a kontroly ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení. Vzhledem k tomu, že čínští vývozci výrobku, který je předmětem přezkumu, nespolupracovali, nebylo možné určit přesný poměr výrobců v soukromém a státním vlastnictví. Šetření však potvrdilo, že tři největší výrobci v odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken, společnosti Jushi, Taishan Fiberglass a CPIC, jsou buď plně ve vlastnictví státu, nebo v nich stát vlastní kontrolní podíl. Tito tři výrobci představují přibližně 75 % čínských výrobců výrobků z nekonečných skleněných vláken.

| (54) | Jak veřejné, tak soukromé podniky v odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken podléhají politickému dohledu a pokynům. Nejnovější čínské politické dokumenty týkající se odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken potvrzují, že čínská vláda přikládá tomuto odvětví stále velký význam, včetně záměru zasahovat do tohoto odvětví s cílem formovat je v souladu s vládní politikou. Příkladem toho je 14. pětiletý plán rozvoje průmyslu surovin, který uvádí toto odvětví, zejména skleněná vlákna pro zvláštní účely, mezi materiály, jejichž technologické inovace budou podporovat politiky v rámci tohoto plánu (20). Skleněná vlákna jsou rovněž uvedena mezi podporovanými odvětvími v rámci vydání Katalogu pokynů pro strukturální přizpůsobení průmyslu z roku 2019 (21), jakož i v Katalogu pokynů pro klíčové nové materiály způsobilé pro první použití/demonstrační režimy z roku 2021 (22)
  . |
| --- | --- |

(54)

Jak veřejné, tak soukromé podniky v odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken podléhají politickému dohledu a pokynům. Nejnovější čínské politické dokumenty týkající se odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken potvrzují, že čínská vláda přikládá tomuto odvětví stále velký význam, včetně záměru zasahovat do tohoto odvětví s cílem formovat je v souladu s vládní politikou. Příkladem toho je 14. pětiletý plán rozvoje průmyslu surovin, který uvádí toto odvětví, zejména skleněná vlákna pro zvláštní účely, mezi materiály, jejichž technologické inovace budou podporovat politiky v rámci tohoto plánu (20). Skleněná vlákna jsou rovněž uvedena mezi podporovanými odvětvími v rámci vydání Katalogu pokynů pro strukturální přizpůsobení průmyslu z roku 2019 (21), jakož i v Katalogu pokynů pro klíčové nové materiály způsobilé pro první použití/demonstrační režimy z roku 2021 (22)
  .

20

21

22

.

| (55) | Podobné příklady záměru čínských orgánů dohlížet na rozvoj tohoto odvětví a řídit jej lze pozorovat i na úrovni provincií, například v Šan-tungu, který – zvláště pokud jde o odvětví skleněných vláken a kompozitních materiálů – plánuje
  „aktivně podporovat přední a páteřní podniky s výrazným vlivem značky a přitažlivostí pro trh, silnými schopnostmi integrace a hnacími účinky na průmyslové řetězce a klastry a podporovat meziodvětvové, meziregionální a mezivlastnické fúze a reorganizaci podniků“
  a 
  „vyvíjet vysoce výkonná skleněná vlákna a výrobky z nich [a] podporovat vývoj ultrajemných, vysoce pevných, vysokomodulových, proti působení kyselin odolných, rozložitelných a dalších vysoce výkonných skleněných vláken a výrobků ze skleněných vláken a rovněž skleněných vláken a výrobků z nich s nízkou dielektrickou hodnotou, s nízkou roztažností, s vysokým obsahem oxidu křemičitého a se speciálně tvarovaným průřezem. Zaměřuje se na potřeby v oblasti elektronických informací, letectví a kosmonautiky, nových energií, velkochovů, zemědělských skleníků a v dalších oblastech a klade důraz na výzkum, vývoj a podporu termoplastických a termosetových směsných produktů vyztužených skleněnými vlákny a kompozitních mřížek ze skleněných vláken pro projekty infrastruktury.“
   (23) Obdobně 14. pětiletý plán Čchung-čchingu týkající se vývoje strategických a rozvíjejících se odvětví předpokládá
  „rozšíření průmyslových řetězců vysoce výkonných skleněných vláken a kompozitních materiálů“
  , jakož i 
  „urychlení realizace projektů, jako je [...] výrobní linka na vysoce výkonná skleněná vlákna s roční produkcí 150 000 tun a výrobní základna ultrajemných skleněných vláken a kompozitních materiálů, za účelem zvýšení výrobních kapacit vysoce výkonných skleněných vláken a kompozitních materiálů“
   (24). Důraz na skleněná vlákna lze pozorovat v plánovacích dokumentech i v jiných provinciích, například v provincii Kuang-si (25), Chu-pej (26) nebo Če-ťiang (27). |
| --- | --- |

(55)

Podobné příklady záměru čínských orgánů dohlížet na rozvoj tohoto odvětví a řídit jej lze pozorovat i na úrovni provincií, například v Šan-tungu, který – zvláště pokud jde o odvětví skleněných vláken a kompozitních materiálů – plánuje
  „aktivně podporovat přední a páteřní podniky s výrazným vlivem značky a přitažlivostí pro trh, silnými schopnostmi integrace a hnacími účinky na průmyslové řetězce a klastry a podporovat meziodvětvové, meziregionální a mezivlastnické fúze a reorganizaci podniků“
  a 
  „vyvíjet vysoce výkonná skleněná vlákna a výrobky z nich [a] podporovat vývoj ultrajemných, vysoce pevných, vysokomodulových, proti působení kyselin odolných, rozložitelných a dalších vysoce výkonných skleněných vláken a výrobků ze skleněných vláken a rovněž skleněných vláken a výrobků z nich s nízkou dielektrickou hodnotou, s nízkou roztažností, s vysokým obsahem oxidu křemičitého a se speciálně tvarovaným průřezem. Zaměřuje se na potřeby v oblasti elektronických informací, letectví a kosmonautiky, nových energií, velkochovů, zemědělských skleníků a v dalších oblastech a klade důraz na výzkum, vývoj a podporu termoplastických a termosetových směsných produktů vyztužených skleněnými vlákny a kompozitních mřížek ze skleněných vláken pro projekty infrastruktury.“
   (23) Obdobně 14. pětiletý plán Čchung-čchingu týkající se vývoje strategických a rozvíjejících se odvětví předpokládá
  „rozšíření průmyslových řetězců vysoce výkonných skleněných vláken a kompozitních materiálů“
  , jakož i 
  „urychlení realizace projektů, jako je [...] výrobní linka na vysoce výkonná skleněná vlákna s roční produkcí 150 000 tun a výrobní základna ultrajemných skleněných vláken a kompozitních materiálů, za účelem zvýšení výrobních kapacit vysoce výkonných skleněných vláken a kompozitních materiálů“
   (24). Důraz na skleněná vlákna lze pozorovat v plánovacích dokumentech i v jiných provinciích, například v provincii Kuang-si (25), Chu-pej (26) nebo Če-ťiang (27).

„aktivně podporovat přední a páteřní podniky s výrazným vlivem značky a přitažlivostí pro trh, silnými schopnostmi integrace a hnacími účinky na průmyslové řetězce a klastry a podporovat meziodvětvové, meziregionální a mezivlastnické fúze a reorganizaci podniků“

„vyvíjet vysoce výkonná skleněná vlákna a výrobky z nich

podporovat vývoj ultrajemných, vysoce pevných, vysokomodulových, proti působení kyselin odolných, rozložitelných a dalších vysoce výkonných skleněných vláken a výrobků ze skleněných vláken a rovněž skleněných vláken a výrobků z nich s nízkou dielektrickou hodnotou, s nízkou roztažností, s vysokým obsahem oxidu křemičitého a se speciálně tvarovaným průřezem. Zaměřuje se na potřeby v oblasti elektronických informací, letectví a kosmonautiky, nových energií, velkochovů, zemědělských skleníků a v dalších oblastech a klade důraz na výzkum, vývoj a podporu termoplastických a termosetových směsných produktů vyztužených skleněnými vlákny a kompozitních mřížek ze skleněných vláken pro projekty infrastruktury.“

23

„rozšíření průmyslových řetězců vysoce výkonných skleněných vláken a kompozitních materiálů“

„urychlení realizace projektů, jako je [...] výrobní linka na vysoce výkonná skleněná vlákna s roční produkcí 150 000 tun a výrobní základna ultrajemných skleněných vláken a kompozitních materiálů, za účelem zvýšení výrobních kapacit vysoce výkonných skleněných vláken a kompozitních materiálů“

24

25

26

27

| (56) | Pokud jde o to, že čínská vláda může ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení, mnozí výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, na svých internetových stránkách výslovně zdůrazňují činnosti v rámci budování strany nebo mají členy strany ve vedení společnosti a upozorňují na svou úzkou vazbu s Komunistickou stranou Číny. |
| --- | --- |

(56)

Pokud jde o to, že čínská vláda může ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení, mnozí výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, na svých internetových stránkách výslovně zdůrazňují činnosti v rámci budování strany nebo mají členy strany ve vedení společnosti a upozorňují na svou úzkou vazbu s Komunistickou stranou Číny.

| (57) | Například předseda představenstva skupiny Jushi je současně zástupcem tajemníka stranického výboru ve společnosti CNMB (28). Podobně předseda společnosti Sinoma Science & Technology, která je holdingovou společností vůči společnosti Taishan Fiberglass, zastává funkci tajemníka stranického výboru, zatímco prezident společnosti Sinoma Science & Technology je zástupcem tajemníka stranického výboru (29). V případě společnosti CPIC zastává místopředseda představenstva a výkonný ředitel současně funkci zástupce tajemníka stranického výboru, zatímco předseda skupiny mateřské společnosti CPIC je zároveň tajemníkem stranického výboru a místopředseda skupiny je zástupcem tajemníka stranického výboru (30). |
| --- | --- |

(57)

Například předseda představenstva skupiny Jushi je současně zástupcem tajemníka stranického výboru ve společnosti CNMB (28). Podobně předseda společnosti Sinoma Science & Technology, která je holdingovou společností vůči společnosti Taishan Fiberglass, zastává funkci tajemníka stranického výboru, zatímco prezident společnosti Sinoma Science & Technology je zástupcem tajemníka stranického výboru (29). V případě společnosti CPIC zastává místopředseda představenstva a výkonný ředitel současně funkci zástupce tajemníka stranického výboru, zatímco předseda skupiny mateřské společnosti CPIC je zároveň tajemníkem stranického výboru a místopředseda skupiny je zástupcem tajemníka stranického výboru (30).

28

29

30

| (58) | Kromě toho stanovy společnosti Jushi výslovně ustanovují přímý stranický dohled nad zásadními podnikovými záležitostmi v článku 195, podle něhož
  „stranický výbor podniku projednává zásadní záležitosti podniku a rozhoduje o nich v souladu s předpisy“
  , přičemž úkolem stranického výboru je především
  „zkoumat a projednávat významné otázky řízení podniku a podporovat valnou hromadu akcionářů, představenstvo, dozorčí radu i vedení podniku při výkonu pravomocí v souladu se zákonem“
  , jakož i 
  „posilovat vedení a kontrolu výběru a přidělování zaměstnanců podniku a odvádět dobrou práci při sestavování vedoucího týmu, kádrového týmu a talentového týmu podniku“
   (31). |
| --- | --- |

(58)

Kromě toho stanovy společnosti Jushi výslovně ustanovují přímý stranický dohled nad zásadními podnikovými záležitostmi v článku 195, podle něhož
  „stranický výbor podniku projednává zásadní záležitosti podniku a rozhoduje o nich v souladu s předpisy“
  , přičemž úkolem stranického výboru je především
  „zkoumat a projednávat významné otázky řízení podniku a podporovat valnou hromadu akcionářů, představenstvo, dozorčí radu i vedení podniku při výkonu pravomocí v souladu se zákonem“
  , jakož i 
  „posilovat vedení a kontrolu výběru a přidělování zaměstnanců podniku a odvádět dobrou práci při sestavování vedoucího týmu, kádrového týmu a talentového týmu podniku“
   (31).

„stranický výbor podniku projednává zásadní záležitosti podniku a rozhoduje o nich v souladu s předpisy“

„zkoumat a projednávat významné otázky řízení podniku a podporovat valnou hromadu akcionářů, představenstvo, dozorčí radu i vedení podniku při výkonu pravomocí v souladu se zákonem“

„posilovat vedení a kontrolu výběru a přidělování zaměstnanců podniku a odvádět dobrou práci při sestavování vedoucího týmu, kádrového týmu a talentového týmu podniku“

31

| (59) | Společnost Taishan Fiberglass dále uspořádala oslavu 99. výročí založení Komunistické strany Číny a tajemník stranického výboru společnosti přednesl projev:
  „Je to právě díky tomu, že společnost Taishan Fiberglass byla vždy stoupencem vedení strany, stále dodržuje zásadu ‚dvou konzistencí‘ a vždy postupuje v souladu se stranickou budovatelskou prací skupiny na ‚jednom účtu‘, ‚čtyřech integracích‘ a ‚čtyřech modernizacích a integracích‘ a dalších stranických budovatelských koncepcích.“
   (32) |
| --- | --- |

(59)

Společnost Taishan Fiberglass dále uspořádala oslavu 99. výročí založení Komunistické strany Číny a tajemník stranického výboru společnosti přednesl projev:
  „Je to právě díky tomu, že společnost Taishan Fiberglass byla vždy stoupencem vedení strany, stále dodržuje zásadu ‚dvou konzistencí‘ a vždy postupuje v souladu se stranickou budovatelskou prací skupiny na ‚jednom účtu‘, ‚čtyřech integracích‘ a ‚čtyřech modernizacích a integracích‘ a dalších stranických budovatelských koncepcích.“
   (32)

„Je to právě díky tomu, že společnost Taishan Fiberglass byla vždy stoupencem vedení strany, stále dodržuje zásadu ‚dvou konzistencí‘ a vždy postupuje v souladu se stranickou budovatelskou prací skupiny na ‚jednom účtu‘, ‚čtyřech integracích‘ a ‚čtyřech modernizacích a integracích‘ a dalších stranických budovatelských koncepcích.“

32

| (60) | Kromě toho jsou v odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken zavedeny politiky, jež pozitivně diskriminují domácí výrobce nebo jinak ovlivňují trh ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení. Ačkoli se průmyslové politiky obvykle týkají mnoha odvětví, nikoli výhradně jednoho, odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken je předmětem mnoha plánů, směrnic, nařízení a dalších politických dokumentů vydávaných na celostátní, regionální a obecní úrovni (viz také 47. a 48. bod odůvodnění výše). Tyto politiky jsou někdy v příkrém rozporu s tržními silami, jako například tříletý akční plán provincie Kuang-si pro strategická a rozvíjející se odvětví, který úředně stanoví budoucí cílové objemy produkce a míry růstu:
  „(...) do roku 2023 dosáhne hodnota výroby v odvětví nových materiálů 133 miliard RMB a přidaná hodnota 44 miliard RMB.“
   (33) |
| --- | --- |

(60)

Kromě toho jsou v odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken zavedeny politiky, jež pozitivně diskriminují domácí výrobce nebo jinak ovlivňují trh ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení. Ačkoli se průmyslové politiky obvykle týkají mnoha odvětví, nikoli výhradně jednoho, odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken je předmětem mnoha plánů, směrnic, nařízení a dalších politických dokumentů vydávaných na celostátní, regionální a obecní úrovni (viz také 47. a 48. bod odůvodnění výše). Tyto politiky jsou někdy v příkrém rozporu s tržními silami, jako například tříletý akční plán provincie Kuang-si pro strategická a rozvíjející se odvětví, který úředně stanoví budoucí cílové objemy produkce a míry růstu:
  „(...) do roku 2023 dosáhne hodnota výroby v odvětví nových materiálů 133 miliard RMB a přidaná hodnota 44 miliard RMB.“
   (33)

„(...) do roku 2023 dosáhne hodnota výroby v odvětví nových materiálů 133 miliard RMB a přidaná hodnota 44 miliard RMB.“

33

| (61) | Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby hlavních vstupů používaných k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Tato opatření brání volnému působení tržních sil. |
| --- | --- |

(61)

Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby hlavních vstupů používaných k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Tato opatření brání volnému působení tržních sil.

| (62) | Stávající šetření neodhalilo žádný důkaz o tom, že by diskriminační uplatňování nebo nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku a vlastnictví podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení v odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken podle 43. bodu odůvodnění výše neovlivňovalo výrobce výrobku, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(62)

Stávající šetření neodhalilo žádný důkaz o tom, že by diskriminační uplatňování nebo nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku a vlastnictví podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení v odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken podle 43. bodu odůvodnění výše neovlivňovalo výrobce výrobku, který je předmětem přezkumu.

| (63) | Odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken je rovněž dotčeno zkresleními mzdových nákladů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení, jak je uvedeno v 43. bodě odůvodnění. Tato zkreslení ovlivňují odvětví jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, nebo hlavních vstupů), tak nepřímo (v přístupu ke kapitálu nebo vstupům od společností, na které se vztahuje stejný pracovněprávní systém v ČLR). |
| --- | --- |

(63)

Odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken je rovněž dotčeno zkresleními mzdových nákladů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení, jak je uvedeno v 43. bodě odůvodnění. Tato zkreslení ovlivňují odvětví jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, nebo hlavních vstupů), tak nepřímo (v přístupu ke kapitálu nebo vstupům od společností, na které se vztahuje stejný pracovněprávní systém v ČLR).

| (64) | Ve stávajícím šetření nebyl navíc předložen žádný důkaz o tom, že odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken není ovlivňováno zásahy státu do finančního systému ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, jak je také uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění. Významné zásahy vlády do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních. |
| --- | --- |

(64)

Ve stávajícím šetření nebyl navíc předložen žádný důkaz o tom, že odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken není ovlivňováno zásahy státu do finančního systému ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, jak je také uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění. Významné zásahy vlády do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních.

| (65) | A konečně Komise připomíná, že pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu, je zapotřebí řada vstupů. Když výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením v oblasti finančního sektoru/alokace kapitálu. Navíc se na ně vztahuje systém plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích. |
| --- | --- |

(65)

A konečně Komise připomíná, že pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu, je zapotřebí řada vstupů. Když výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením v oblasti finančního sektoru/alokace kapitálu. Navíc se na ně vztahuje systém plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích.

| (66) | V důsledku toho nejen není vhodné použít domácí prodejní ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech I. a II. zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že určitý vstup, který byl jako takový vyprodukován v ČLR díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále. |
| --- | --- |

(66)

V důsledku toho nejen není vhodné použít domácí prodejní ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech I. a II. zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že určitý vstup, který byl jako takový vyprodukován v ČLR díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále.

| (67) | Čínská vláda ani vyvážející výrobci neuvedli v rámci stávajícího šetření žádné důkazy nebo argumenty, jež by svědčily o opaku. |
| --- | --- |

(67)

Čínská vláda ani vyvážející výrobci neuvedli v rámci stávajícího šetření žádné důkazy nebo argumenty, jež by svědčily o opaku.

| (68) | Z dostupných důkazů celkově vyplývá, že ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků v něm uvedených. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že čínská vláda nespolupracovala, dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není k určení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. Komise proto přikročila k početnímu zjištění běžné hodnoty výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak o tom pojednává následující oddíl. |
| --- | --- |

(68)

Z dostupných důkazů celkově vyplývá, že ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků v něm uvedených. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že čínská vláda nespolupracovala, dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není k určení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. Komise proto přikročila k početnímu zjištění běžné hodnoty výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak o tom pojednává následující oddíl.

3.5.   Reprezentativní země

Reprezentativní země

3.5.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (69) | Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:






  — | úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v ČLR. Za tímto účelem použila Komise země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky podobný jako v ČLR (34), |
| --- | --- | --- |

(69)

Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:

—

úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v ČLR. Za tímto účelem použila Komise země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky podobný jako v ČLR (34),

34

| — | výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v dané zemi (35), |
| --- | --- |

—

výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v dané zemi (35),

35

| — | dostupnost odpovídajících veřejných údajů v reprezentativní zemi, |
| --- | --- |

—

dostupnost odpovídajících veřejných údajů v reprezentativní zemi,

| — | je-li možných reprezentativních zemí více, měly by případně dostat přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany. |
| --- | --- |

—

je-li možných reprezentativních zemí více, měly by případně dostat přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany.

| (70) | Jak je vysvětleno v 38. bodě odůvodnění, dne 5. srpna 2022 Komise zveřejnila poznámku ke spisu týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty. V této poznámce byly popsány skutečnosti a důkazy, na nichž jsou založena příslušná kritéria, a rovněž byly informovány zúčastněné strany o záměru Komise považovat v tomto případě Turecko za vhodnou reprezentativní zemi, pokud se potvrdí existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(70)

Jak je vysvětleno v 38. bodě odůvodnění, dne 5. srpna 2022 Komise zveřejnila poznámku ke spisu týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty. V této poznámce byly popsány skutečnosti a důkazy, na nichž jsou založena příslušná kritéria, a rovněž byly informovány zúčastněné strany o záměru Komise považovat v tomto případě Turecko za vhodnou reprezentativní zemi, pokud se potvrdí existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

| (71) | V souladu s kritérii uvedenými v čl. 2 odst. 6a základního nařízení Komise označila Turecko za zemi s podobnou úrovní ekonomického rozvoje jako ČLR. Turecko je Světovou bankou na základě hrubého národního důchodu klasifikováno jako země s „vyššími středními příjmy“. Kromě toho bylo Turecko označeno za zemi, kde se výrobek, který je předmětem přezkumu, vyrábí a kde jsou snadno dostupné příslušné údaje. |
| --- | --- |

(71)

V souladu s kritérii uvedenými v čl. 2 odst. 6a základního nařízení Komise označila Turecko za zemi s podobnou úrovní ekonomického rozvoje jako ČLR. Turecko je Světovou bankou na základě hrubého národního důchodu klasifikováno jako země s „vyššími středními příjmy“. Kromě toho bylo Turecko označeno za zemi, kde se výrobek, který je předmětem přezkumu, vyrábí a kde jsou snadno dostupné příslušné údaje.

| (72) | A konečně, vzhledem k nedostatečné spolupráci a poté, co bylo na základě všech výše uvedených prvků stanoveno, že je Turecko vhodnou reprezentativní zemí, nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle poslední věty čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení. |
| --- | --- |

(72)

A konečně, vzhledem k nedostatečné spolupráci a poté, co bylo na základě všech výše uvedených prvků stanoveno, že je Turecko vhodnou reprezentativní zemí, nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle poslední věty čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení.

3.5.2.   Závěr

Závěr

| (73) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci, jak bylo navrhováno v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, a vzhledem k tomu, že Turecko vyhovovalo kritériím stanoveným v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, vybrala Komise Turecko jako vhodnou reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(73)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci, jak bylo navrhováno v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, a vzhledem k tomu, že Turecko vyhovovalo kritériím stanoveným v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, vybrala Komise Turecko jako vhodnou reprezentativní zemi.

3.6.   Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

| (74) | V poznámce o relevantních zdrojích, které je třeba použít pro stanovení běžné hodnoty, Komise uvedla seznam výrobních faktorů, jako jsou materiály, energie a práce, používaných vyvážejícími výrobci při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Komise rovněž uvedla, že k určení běžné hodnoty výpočtem v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení použije pro zjištění nezkreslených nákladů na většinu výrobních faktorů, zejména nákladů na suroviny, databázi Global Trade Atlas. Dále Komise uvedla, že ke stanovení nezkreslených nákladů na pracovní sílu (36) a energii (37) použije údaje od tureckého statistického úřadu (TurkStat). |
| --- | --- |

(74)

V poznámce o relevantních zdrojích, které je třeba použít pro stanovení běžné hodnoty, Komise uvedla seznam výrobních faktorů, jako jsou materiály, energie a práce, používaných vyvážejícími výrobci při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Komise rovněž uvedla, že k určení běžné hodnoty výpočtem v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení použije pro zjištění nezkreslených nákladů na většinu výrobních faktorů, zejména nákladů na suroviny, databázi Global Trade Atlas. Dále Komise uvedla, že ke stanovení nezkreslených nákladů na pracovní sílu (36) a energii (37) použije údaje od tureckého statistického úřadu (TurkStat).

36

37

| (75) | Komise rovněž informovala zúčastněné strany, že z důvodu nespolupráce čínských vývozců zahrnula hodnotu nákladů na výrobní režii a spotřebního materiálu, aby pokryla náklady, které nejsou zahrnuty ve výše uvedených výrobních faktorech. Komise stanovila poměr nákladů na výrobní režii a spotřebního materiálu k přímým výrobním nákladům pro každou kategorii výrobků z nekonečných skleněných vláken na základě údajů, které žadatelé poskytli v žádosti o přezkum. |
| --- | --- |

(75)

Komise rovněž informovala zúčastněné strany, že z důvodu nespolupráce čínských vývozců zahrnula hodnotu nákladů na výrobní režii a spotřebního materiálu, aby pokryla náklady, které nejsou zahrnuty ve výše uvedených výrobních faktorech. Komise stanovila poměr nákladů na výrobní režii a spotřebního materiálu k přímým výrobním nákladům pro každou kategorii výrobků z nekonečných skleněných vláken na základě údajů, které žadatelé poskytli v žádosti o přezkum.

| (76) | A konečně Komise také uvedla, že ke stanovení prodejních, správních a režijních nákladů a zisku použije finanční údaje od jednoho tureckého výrobce výrobku, který je předmětem přezkumu, jak je uvedeno výše v 38. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(76)

A konečně Komise také uvedla, že ke stanovení prodejních, správních a režijních nákladů a zisku použije finanční údaje od jednoho tureckého výrobce výrobku, který je předmětem přezkumu, jak je uvedeno výše v 38. bodě odůvodnění.

3.7.   Nezkreslené náklady a referenční hodnoty

Nezkreslené náklady a referenční hodnoty

3.7.1.   Výrobní faktory

Výrobní faktory

| (77) | S ohledem na všechny informace vycházející z žádosti a informace následně předložené žadatelem byly za účelem stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení určeny tyto výrobní faktory a jejich zdroje:

  Tabulka 1


  Výrobní faktory některých výrobků z nekonečných skleněných vláken










  Výrobní faktor | Kód zboží | Zdroje | Nezkreslená hodnota (v CNY) | Měrná jednotka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suroviny |
| Kaolín | 25070020 | Global Trade Atlas (GTA) (38) | 1,04 | kg |
| Dolomit | 251810 , 251820 | GTA | 2,03 | kg |
| Vápenec | 2521 | GTA | 5,8 | kg |
| Oxid křemičitý | 250510 | GTA | 0,31 | kg |
| Platina | 711011 | GTA | 224,24 | g |
| Rhodium | 711031 | GTA | 2 721,49 | g |
| Pojivo, kyslík, náhradní díly, obaly | | | % přímých nákladů | % |
| Pracovní síla |
| Přímo najaté pracovní síly | nepoužije se | Turkstat (39) | 28,16 | hodina |
| Energie |
| Elektřina | nepoužije se | Turkstat (40) | 0,52 | kWh |
| Zemní plyn | nepoužije se | Turkstat (40) | 165,95 | m3 |

(77)

S ohledem na všechny informace vycházející z žádosti a informace následně předložené žadatelem byly za účelem stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení určeny tyto výrobní faktory a jejich zdroje:

Tabulka 1

Tabulka 1

Výrobní faktory některých výrobků z nekonečných skleněných vláken

Výrobní faktory některých výrobků z nekonečných skleněných vláken

Výrobní faktor

Kód zboží

Zdroje

Nezkreslená hodnota (v CNY)

Měrná jednotka

Suroviny

Kaolín

25070020

Global Trade Atlas (GTA) (38)

38

1,04

kg

Dolomit

251810 , 251820

GTA

2,03

kg

Vápenec

2521

GTA

5,8

kg

Oxid křemičitý

250510

GTA

0,31

kg

Platina

711011

GTA

224,24

g

Rhodium

711031

GTA

2 721,49

g

Pojivo, kyslík, náhradní díly, obaly

% přímých nákladů

%

Pracovní síla

Přímo najaté pracovní síly

nepoužije se

Turkstat (39)

39

28,16

hodina

Energie

Elektřina

nepoužije se

Turkstat (40)

40

0,52

kWh

Zemní plyn

nepoužije se

Turkstat (40)

40

165,95

m3

3

3.7.2.   Suroviny

Suroviny

| (78) | Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin dodaných k bráně závodu výrobce v reprezentativní zemi použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu do reprezentativní země vykázanou v databázi GTA, k níž byla připočtena dovozní cla. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla stanovena jako vážený průměr jednotkových cen dovozů ze všech třetích zemí s výjimkou ČLR a ze zemí, které nejsou členy Světové obchodní organizace, uvedených v příloze 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (41). |
| --- | --- |

(78)

Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin dodaných k bráně závodu výrobce v reprezentativní zemi použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu do reprezentativní země vykázanou v databázi GTA, k níž byla připočtena dovozní cla. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla stanovena jako vážený průměr jednotkových cen dovozů ze všech třetích zemí s výjimkou ČLR a ze zemí, které nejsou členy Světové obchodní organizace, uvedených v příloze 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (41).

41

| (79) | Komise se rozhodla vyloučit dovoz z ČLR do reprezentativní země, neboť v oddíle 3.4 dospěla k závěru, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy o tom, že tato zkreslení nemají vliv rovněž na výrobky určené na vývoz, Komise usoudila, že tato zkreslení ovlivnila vývozní ceny. Po vyloučení dovozu z ČLR do reprezentativní země zůstal objem dovozu z jiných třetích zemí reprezentativní. |
| --- | --- |

(79)

Komise se rozhodla vyloučit dovoz z ČLR do reprezentativní země, neboť v oddíle 3.4 dospěla k závěru, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy o tom, že tato zkreslení nemají vliv rovněž na výrobky určené na vývoz, Komise usoudila, že tato zkreslení ovlivnila vývozní ceny. Po vyloučení dovozu z ČLR do reprezentativní země zůstal objem dovozu z jiných třetích zemí reprezentativní.

| (80) | Komise vypočítala podíl spotřebního materiálu na přímých výrobních nákladech v období přezkumného šetření. Spotřební materiál zahrnoval náklady na pojiva, kyslík, náhradní díly a obaly. Za účelem zjištění nezkreslené hodnoty těchto nákladových položek a vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců použila Komise dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení. Tyto procentní podíly, které byly specifické pro každou kategorii výrobků z nekonečných skleněných vláken, byly poté použity na nezkreslenou hodnotu výrobních nákladů pro určení nezkreslené hodnoty nákladů spotřebního materiálu. |
| --- | --- |

(80)

Komise vypočítala podíl spotřebního materiálu na přímých výrobních nákladech v období přezkumného šetření. Spotřební materiál zahrnoval náklady na pojiva, kyslík, náhradní díly a obaly. Za účelem zjištění nezkreslené hodnoty těchto nákladových položek a vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců použila Komise dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení. Tyto procentní podíly, které byly specifické pro každou kategorii výrobků z nekonečných skleněných vláken, byly poté použity na nezkreslenou hodnotu výrobních nákladů pro určení nezkreslené hodnoty nákladů spotřebního materiálu.

| (81) | K dovozním cenám surovin by běžně měly být připočteny také ceny vnitrostátní dopravy. Avšak s ohledem na nespolupráci i na povahu tohoto přezkumu před pozbytím platnosti, který je zaměřen na zjištění toho, zda během období přezkumného šetření přetrvával dumping nebo by mohl být obnoven, a nikoli na zjištění jeho přesného rozsahu, Komise rozhodla, že úpravy o vnitrostátní dopravu nejsou nezbytné. Tyto úpravy by pouze zapříčinily zvýšení běžné hodnoty, a tím i dumpingového rozpětí. |
| --- | --- |

(81)

K dovozním cenám surovin by běžně měly být připočteny také ceny vnitrostátní dopravy. Avšak s ohledem na nespolupráci i na povahu tohoto přezkumu před pozbytím platnosti, který je zaměřen na zjištění toho, zda během období přezkumného šetření přetrvával dumping nebo by mohl být obnoven, a nikoli na zjištění jeho přesného rozsahu, Komise rozhodla, že úpravy o vnitrostátní dopravu nejsou nezbytné. Tyto úpravy by pouze zapříčinily zvýšení běžné hodnoty, a tím i dumpingového rozpětí.

3.7.3.   Pracovní síla

Pracovní síla

| (82) | Pro stanovení referenční hodnoty pro náklady na pracovní sílu v reprezentativní zemi použila Komise dostupné údaje zveřejněné tureckým statistickým úřadem (TurkStat). Úřad TurkStat zveřejňuje podrobné informace o mzdách v různých hospodářských odvětvích v Turecku. Komise použila dostupné statistické údaje za rok 2020 pro průměrné náklady práce v odvětví výroby skleněných vláken (kategorie 23 podle NACE 2.0) (42). Výsledné hodinové náklady pro rok 2020 byly poté indexovány podle průměrného indexu cen výrobců v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(82)

Pro stanovení referenční hodnoty pro náklady na pracovní sílu v reprezentativní zemi použila Komise dostupné údaje zveřejněné tureckým statistickým úřadem (TurkStat). Úřad TurkStat zveřejňuje podrobné informace o mzdách v různých hospodářských odvětvích v Turecku. Komise použila dostupné statistické údaje za rok 2020 pro průměrné náklady práce v odvětví výroby skleněných vláken (kategorie 23 podle NACE 2.0) (42). Výsledné hodinové náklady pro rok 2020 byly poté indexovány podle průměrného indexu cen výrobců v období přezkumného šetření.

42

3.7.4.   Elektřina

Elektřina

| (83) | Cenu elektřiny pro podniky v Turecku zveřejňuje úřad Turkstat každé pololetí. Komise použila poslední dostupné údaje o cenách elektřiny platných pro konečné průmyslové velkoodběratele v Turecku (43) v období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021 (období přezkumného šetření). Vzhledem k tomu, že vykázané informace o průměrných cenách pro konečné odběratele zahrnovaly všechny daně, vypočítala Komise průměrnou cenu pro konečného odběratele bez DPH. |
| --- | --- |

(83)

Cenu elektřiny pro podniky v Turecku zveřejňuje úřad Turkstat každé pololetí. Komise použila poslední dostupné údaje o cenách elektřiny platných pro konečné průmyslové velkoodběratele v Turecku (43) v období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021 (období přezkumného šetření). Vzhledem k tomu, že vykázané informace o průměrných cenách pro konečné odběratele zahrnovaly všechny daně, vypočítala Komise průměrnou cenu pro konečného odběratele bez DPH.

43

3.7.5.   Zemní plyn

Zemní plyn

| (84) | Cenu zemního plynu pro podniky (průmyslové uživatele) v Turecku zveřejňuje úřad Turkstat každé pololetí. Komise použila poslední dostupné údaje o cenách zemního plynu platných pro konečné průmyslové velkoodběratele v Turecku (44) pro období přezkumného šetření. Vzhledem k tomu, že vykázané informace o průměrných cenách pro konečné odběratele zahrnovaly všechny daně, vypočítala Komise průměrnou cenu pro konečného odběratele bez DPH. |
| --- | --- |

(84)

Cenu zemního plynu pro podniky (průmyslové uživatele) v Turecku zveřejňuje úřad Turkstat každé pololetí. Komise použila poslední dostupné údaje o cenách zemního plynu platných pro konečné průmyslové velkoodběratele v Turecku (44) pro období přezkumného šetření. Vzhledem k tomu, že vykázané informace o průměrných cenách pro konečné odběratele zahrnovaly všechny daně, vypočítala Komise průměrnou cenu pro konečného odběratele bez DPH.

44

3.7.6.   Náklady na výrobní režii, prodejní, správní a režijní náklady, zisk a odpisy

Náklady na výrobní režii, prodejní, správní a režijní náklady, zisk a odpisy

| (85) | Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení „zahrnuje početně zjištěná běžná hodnota nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho, jak je vysvětleno v 80. bodě odůvodnění, byla stanovena hodnota pro náklady na výrobní režii, aby se zohlednily náklady nezahrnuté do výrobních faktorů uvedených výše. |
| --- | --- |

(85)

Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení „zahrnuje početně zjištěná běžná hodnota nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho, jak je vysvětleno v 80. bodě odůvodnění, byla stanovena hodnota pro náklady na výrobní režii, aby se zohlednily náklady nezahrnuté do výrobních faktorů uvedených výše.

zahrnuje početně zjištěná běžná hodnota nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk

| (86) | Pro zjištění nezkreslené hodnoty nákladů na výrobní režii a vzhledem k nedostatečné spolupráci výrobců v ČLR použila Komise dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení. Na základě údajů žadatele proto Komise stanovila poměr nákladů na výrobní režii a celkových přímých výrobních nákladů. Výrobní režie zahrnovala náklady na odpad, nepřímou pracovní sílu, údržbu a odpisy pozemků, budov a zařízení. Tyto procentní podíly, které byly specifické pro každou kategorii výrobků z nekonečných skleněných vláken, byly poté použity na nezkreslenou hodnotu výrobních nákladů pro získání nezkreslené hodnoty nákladů na výrobní režii v závislosti na kategorii vyráběných výrobků z nekonečných skleněných vláken. |
| --- | --- |

(86)

Pro zjištění nezkreslené hodnoty nákladů na výrobní režii a vzhledem k nedostatečné spolupráci výrobců v ČLR použila Komise dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení. Na základě údajů žadatele proto Komise stanovila poměr nákladů na výrobní režii a celkových přímých výrobních nákladů. Výrobní režie zahrnovala náklady na odpad, nepřímou pracovní sílu, údržbu a odpisy pozemků, budov a zařízení. Tyto procentní podíly, které byly specifické pro každou kategorii výrobků z nekonečných skleněných vláken, byly poté použity na nezkreslenou hodnotu výrobních nákladů pro získání nezkreslené hodnoty nákladů na výrobní režii v závislosti na kategorii vyráběných výrobků z nekonečných skleněných vláken.

| (87) | Při stanovení nezkreslené a přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk vycházela Komise z nejnovějších dostupných finančních údajů týkajících se výrobce v Turecku, který byl v poznámce ke spisu o relevantních zdrojích označen jako aktivní a ziskový výrobce výrobků z nekonečných skleněných vláken v průběhu období přezkumného šetření. Byly použity finanční údaje o následující společnosti, které jsou veřejně dostupné a zveřejněné na jejích internetových stránkách:






  — | Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. (účetní rok 2021) (45). |
| --- | --- | --- |

(87)

Při stanovení nezkreslené a přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk vycházela Komise z nejnovějších dostupných finančních údajů týkajících se výrobce v Turecku, který byl v poznámce ke spisu o relevantních zdrojích označen jako aktivní a ziskový výrobce výrobků z nekonečných skleněných vláken v průběhu období přezkumného šetření. Byly použity finanční údaje o následující společnosti, které jsou veřejně dostupné a zveřejněné na jejích internetových stránkách:

—

Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. (účetní rok 2021) (45).

45

3.8.   Výpočet běžné hodnoty

Výpočet běžné hodnoty

| (88) | Na základě výše uvedeného Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle kategorie typu výrobků z nekonečných skleněných vláken na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(88)

Na základě výše uvedeného Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle kategorie typu výrobků z nekonečných skleněných vláken na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (89) | Za prvé Komise určila nezkreslené výrobní náklady. Vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců vycházela Komise z informací, které poskytl žadatel v žádosti o přezkum ohledně poměru spotřeby každého faktoru (materiálů, energie a pracovní síly) pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(89)

Za prvé Komise určila nezkreslené výrobní náklady. Vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců vycházela Komise z informací, které poskytl žadatel v žádosti o přezkum ohledně poměru spotřeby každého faktoru (materiálů, energie a pracovní síly) pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu.

| (90) | Po stanovení nezkreslených výrobních nákladů Komise přičetla náklady na výrobní režii a spotřební materiál, prodejní, správní a režijní náklady a zisk, jak je uvedeno v 80. a 85. až 87. bodě odůvodnění. K nezkresleným výrobním nákladům Komise připočetla tyto položky:






  — | spotřební materiál a výrobní režie podle 80. a 86. bodu odůvodnění, |
| --- | --- | --- |

(90)

Po stanovení nezkreslených výrobních nákladů Komise přičetla náklady na výrobní režii a spotřební materiál, prodejní, správní a režijní náklady a zisk, jak je uvedeno v 80. a 85. až 87. bodě odůvodnění. K nezkresleným výrobním nákladům Komise připočetla tyto položky:

—

spotřební materiál a výrobní režie podle 80. a 86. bodu odůvodnění,

| — | prodejní, správní a režijní náklady, které představovaly 16,8 % nákladů na prodané zboží společnosti Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., a |
| --- | --- |

—

prodejní, správní a režijní náklady, které představovaly 16,8 % nákladů na prodané zboží společnosti Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., a

| — | zisk, který činil 36,74 % nákladů na prodané zboží, dosažený společností Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. v účetním roce 2021. |
| --- | --- |

—

zisk, který činil 36,74 % nákladů na prodané zboží, dosažený společností Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. v účetním roce 2021.

| (91) | Ačkoli po zveřejnění poznámky ke spisu o relevantních zdrojích nebyly v tomto ohledu obdrženy žádné připomínky, Komise poukázala na to, že společnost Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş zaznamenala v roce 2021 poměrně vysoké příjmy a zisky ve srovnání s rokem 2020. Avšak ani použití zisku, který tatáž společnost zaznamenala v roce 2020 a který činil 10,4 %, pro účely stanovení běžné hodnoty by nic nezměnilo na zjištění, že čínský vývoz výrobků z nekonečných skleněných vláken v průběhu období přezkumného šetření směřoval do Unie za ceny nižší než běžná hodnota. |
| --- | --- |

(91)

Ačkoli po zveřejnění poznámky ke spisu o relevantních zdrojích nebyly v tomto ohledu obdrženy žádné připomínky, Komise poukázala na to, že společnost Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş zaznamenala v roce 2021 poměrně vysoké příjmy a zisky ve srovnání s rokem 2020. Avšak ani použití zisku, který tatáž společnost zaznamenala v roce 2020 a který činil 10,4 %, pro účely stanovení běžné hodnoty by nic nezměnilo na zjištění, že čínský vývoz výrobků z nekonečných skleněných vláken v průběhu období přezkumného šetření směřoval do Unie za ceny nižší než běžná hodnota.

3.9.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (92) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců z ČLR byla vývozní cena určena na základě údajů Eurostatu o cenách CIF upravených na úroveň ceny ze závodu. Cena CIF byla tedy snížena o náklady na námořní dopravu, vnitrostátní dopravu a celní odbavení v EU. Tyto náklady vycházely z údajů poskytnutých žadateli v žádosti o přezkum. |
| --- | --- |

(92)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců z ČLR byla vývozní cena určena na základě údajů Eurostatu o cenách CIF upravených na úroveň ceny ze závodu. Cena CIF byla tedy snížena o náklady na námořní dopravu, vnitrostátní dopravu a celní odbavení v EU. Tyto náklady vycházely z údajů poskytnutých žadateli v žádosti o přezkum.

3.10.   Srovnání

Srovnání

| (93) | Komise porovnala pro každou kategorii výrobků z nekonečných skleněných vláken početně zjištěnou běžnou hodnotu stanovenou v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení a vývozní cenu ze závodu, jak je stanoveno výše. |
| --- | --- |

(93)

Komise porovnala pro každou kategorii výrobků z nekonečných skleněných vláken početně zjištěnou běžnou hodnotu stanovenou v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení a vývozní cenu ze závodu, jak je stanoveno výše.

3.11.   Dumpingová rozpětí

Dumpingová rozpětí

| (94) | Na tomto základě se vážená průměrná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, pohybovala v rozmezí 50 % až 54 %. Proto byl vyvozen závěr, že dumping během období přezkumného šetření přetrvával. |
| --- | --- |

(94)

Na tomto základě se vážená průměrná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, pohybovala v rozmezí 50 % až 54 %. Proto byl vyvozen závěr, že dumping během období přezkumného šetření přetrvával.

4.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ DUMPINGU

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ DUMPINGU

| (95) | V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda existuje pravděpodobnost přetrvání dumpingu, pokud by byla opatření zrušena. Byly analyzovány tyto doplňkové prvky: i) vývoj výrobní kapacity a volné kapacity v ČLR, ii) vztah mezi čínskými vývozními cenami do jiných třetích zemí a čínskými vývozními cenami do Unie a iii) atraktivita trhu Unie. |
| --- | --- |

(95)

V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda existuje pravděpodobnost přetrvání dumpingu, pokud by byla opatření zrušena. Byly analyzovány tyto doplňkové prvky: i) vývoj výrobní kapacity a volné kapacity v ČLR, ii) vztah mezi čínskými vývozními cenami do jiných třetích zemí a čínskými vývozními cenami do Unie a iii) atraktivita trhu Unie.

4.1.   Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

| (96) | Při analýze výrobní kapacity a volné kapacity v ČLR a vzhledem k nespolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců i čínské vlády vycházela Komise z informací poskytnutých žadatelem v jeho žádosti o přezkum, jak je uvedeno v bodech odůvodnění níže. |
| --- | --- |

(96)

Při analýze výrobní kapacity a volné kapacity v ČLR a vzhledem k nespolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců i čínské vlády vycházela Komise z informací poskytnutých žadatelem v jeho žádosti o přezkum, jak je uvedeno v bodech odůvodnění níže.

| (97) | Z šetření vyplynulo, že v případě výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Číně existuje všeobecný nadbytek kapacity. Výrobní kapacita v Číně v letech 2020 až 2021 byla odhadnuta na přibližně 3,8 až 4,4 milionu tun. Podle informací žadatele o trhu se čínská domácí poptávka po výrobcích z nekonečných skleněných vláken pohybovala v rozmezí od 2,4 do 2,9 milionu tun, což znamenalo nadměrnou kapacitu ve výši nejméně 1,1 milionu tun, tedy více než 100 % spotřeby Evropské unie během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(97)

Z šetření vyplynulo, že v případě výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Číně existuje všeobecný nadbytek kapacity. Výrobní kapacita v Číně v letech 2020 až 2021 byla odhadnuta na přibližně 3,8 až 4,4 milionu tun. Podle informací žadatele o trhu se čínská domácí poptávka po výrobcích z nekonečných skleněných vláken pohybovala v rozmezí od 2,4 do 2,9 milionu tun, což znamenalo nadměrnou kapacitu ve výši nejméně 1,1 milionu tun, tedy více než 100 % spotřeby Evropské unie během období přezkumného šetření.

| (98) | Navzdory nadměrné strukturální kapacitě na čínském domácím trhu navíc výrobci v ČLR nadále rozšiřují stávající kapacity a budují nová výrobní zařízení v Číně i v zahraničí. |
| --- | --- |

(98)

Navzdory nadměrné strukturální kapacitě na čínském domácím trhu navíc výrobci v ČLR nadále rozšiřují stávající kapacity a budují nová výrobní zařízení v Číně i v zahraničí.

| (99) | V roce 2020 společnost Jushi rozšířila původní výrobní kapacitu v jednom ze svých výrobních závodů o 30 000 tun, čímž se celková roční produkce výrobků z nekonečných skleněných vláken společnosti Jushi zvýšila na 250 000 tun. Podobný vývoj byl pozorován i u dalších čínských vyvážejících výrobců výrobků z nekonečných skleněných vláken, jako je společnost CPIP s dodatečnými 88 000 tunami, společnost Hebei Jinniu Energy Resources Co. Ltd. s dodatečnými 100 000 tunami a společnost Weibo s dodatečnými 15 000 tunami. Kromě toho se v Číně v nadcházejících letech připravuje nové zvýšení kapacity výrobků z nekonečných skleněných vláken na očekávanou produkci 780 000 tun. Odhadovaná volná kapacita Číny by proto mohla být přesměrována na trh Unie, pokud by se stávající opatření přestala uplatňovat (46). |
| --- | --- |

(99)

V roce 2020 společnost Jushi rozšířila původní výrobní kapacitu v jednom ze svých výrobních závodů o 30 000 tun, čímž se celková roční produkce výrobků z nekonečných skleněných vláken společnosti Jushi zvýšila na 250 000 tun. Podobný vývoj byl pozorován i u dalších čínských vyvážejících výrobců výrobků z nekonečných skleněných vláken, jako je společnost CPIP s dodatečnými 88 000 tunami, společnost Hebei Jinniu Energy Resources Co. Ltd. s dodatečnými 100 000 tunami a společnost Weibo s dodatečnými 15 000 tunami. Kromě toho se v Číně v nadcházejících letech připravuje nové zvýšení kapacity výrobků z nekonečných skleněných vláken na očekávanou produkci 780 000 tun. Odhadovaná volná kapacita Číny by proto mohla být přesměrována na trh Unie, pokud by se stávající opatření přestala uplatňovat (46).

46

| (100) | Vzhledem k nižší úrovni výroby v Unii oproti úrovni spotřeby v Unii, na kterou poukázala analýza újmy, a vzhledem k atraktivitě trhu Unie uvedené níže dospěla Komise k závěru, že v případě zrušení stávajících opatření by bylo možné čínské nadměrné kapacity snadno přesměrovat na evropský trh, a uspokojit tak poptávku. |
| --- | --- |

(100)

Vzhledem k nižší úrovni výroby v Unii oproti úrovni spotřeby v Unii, na kterou poukázala analýza újmy, a vzhledem k atraktivitě trhu Unie uvedené níže dospěla Komise k závěru, že v případě zrušení stávajících opatření by bylo možné čínské nadměrné kapacity snadno přesměrovat na evropský trh, a uspokojit tak poptávku.

4.2.   Vztah mezi čínskými vývozními cenami do jiných třetích zemí a čínskými vývozními cenami do Unie

Vztah mezi čínskými vývozními cenami do jiných třetích zemí a čínskými vývozními cenami do Unie

| (101) | Komise za účelem stanovení možného vývoje dovozu do Unie v případě zrušení opatření analyzovala dovozní ceny čínského vývozu na trh Unie. Komise analyzovala údaje o vývozu některých výrobků z nekonečných skleněných vláken na úrovni kódu KN (47) z Číny během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(101)

Komise za účelem stanovení možného vývoje dovozu do Unie v případě zrušení opatření analyzovala dovozní ceny čínského vývozu na trh Unie. Komise analyzovala údaje o vývozu některých výrobků z nekonečných skleněných vláken na úrovni kódu KN (47) z Číny během období přezkumného šetření.

47

| (102) | Během období přezkumného šetření se ukázalo, že trh Unie je druhým největším místem určení pro dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken z Číny (kódy KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 14 00, 7019 15 00), a to hned po Spojených státech. Jak je uvedeno v tabulce 2 níže, ceny výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii zůstávají pro čínské vyvážející výrobce obzvláště výhodné ve srovnání s jinými významnými místy určení, jako jsou Spojené státy, Jižní Korea, Indie, Rusko, Japonsko nebo Turecko.

  Tabulka 2


  Čínský vývoz výrobků z nekonečných skleněných vláken do zemí, jež jsou hlavními obchodními partnery








  Země určení | Množství (kg) | Průměrná jednotková cena (EUR/kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spojené státy americké | 141 337 277 | 0,98 |
| Evropská unie | 112 219 001 | 1,33 |
| Jižní Korea | 107 628 028 | 1,00 |
| Indie | 68 040 603 | 0,95 |
| Rusko | 58 719 928 | 1,05 |
| Japonsko | 52 798 901 | 1,09 |
| Turecko | 42 275 522 | 1,16 |
| Zdroj: GTA. Průměrná jednotková cena pro všechny kategorie výrobků z nekonečných skleněných vláken. |

(102)

Během období přezkumného šetření se ukázalo, že trh Unie je druhým největším místem určení pro dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken z Číny (kódy KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 14 00, 7019 15 00), a to hned po Spojených státech. Jak je uvedeno v tabulce 2 níže, ceny výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii zůstávají pro čínské vyvážející výrobce obzvláště výhodné ve srovnání s jinými významnými místy určení, jako jsou Spojené státy, Jižní Korea, Indie, Rusko, Japonsko nebo Turecko.

Tabulka 2

Tabulka 2

Čínský vývoz výrobků z nekonečných skleněných vláken do zemí, jež jsou hlavními obchodními partnery

Čínský vývoz výrobků z nekonečných skleněných vláken do zemí, jež jsou hlavními obchodními partnery

Země určení

Množství (kg)

Průměrná jednotková cena (EUR/kg)

Spojené státy americké

141 337 277

0,98

Evropská unie

112 219 001

1,33

Jižní Korea

107 628 028

1,00

Indie

68 040 603

0,95

Rusko

58 719 928

1,05

Japonsko

52 798 901

1,09

Turecko

42 275 522

1,16

Zdroj: GTA. Průměrná jednotková cena pro všechny kategorie výrobků z nekonečných skleněných vláken.

| (103) | Na úrovni kódu KN byl v průběhu období přezkumného šetření trh Unie druhým nejvýznamnějším trhem pro vývoz střiže, pokud jde o množství vyvezená z ČLR. Ceny v Unii (1,61 EUR/kg) byly výrazně vyšší ve srovnání s cenami na hlavních vývozních trzích, a to v tomto pořadí podle významu: Jižní Korea (0,85 EUR/kg), Japonsko (0,82 EUR/kg), Spojené státy (1,05 EUR/kg) a Indie (0,82 EUR/kg). |
| --- | --- |

(103)

Na úrovni kódu KN byl v průběhu období přezkumného šetření trh Unie druhým nejvýznamnějším trhem pro vývoz střiže, pokud jde o množství vyvezená z ČLR. Ceny v Unii (1,61 EUR/kg) byly výrazně vyšší ve srovnání s cenami na hlavních vývozních trzích, a to v tomto pořadí podle významu: Jižní Korea (0,85 EUR/kg), Japonsko (0,82 EUR/kg), Spojené státy (1,05 EUR/kg) a Indie (0,82 EUR/kg).

| (104) | Také v případě pramenců byl trh Unie během období přezkumného šetření z hlediska množství druhým nejdůležitějším místem určení čínského vývozu po Spojených státech. Ačkoli jsou ceny v celosvětovém měřítku obdobné, v Unii byly nejvyšší, a to na úrovni 1,11 EUR/kg. Pro srovnání, ve Spojených státech činily pouze 0,77 EUR/kg, v Jižní Koreji 0,88 EUR/kg a v Rusku 0,80 EUR/kg. Ceny pro Unii byly mezi osmnácti nejdůležitějšími vývozními trhy nejvyšší. |
| --- | --- |

(104)

Také v případě pramenců byl trh Unie během období přezkumného šetření z hlediska množství druhým nejdůležitějším místem určení čínského vývozu po Spojených státech. Ačkoli jsou ceny v celosvětovém měřítku obdobné, v Unii byly nejvyšší, a to na úrovni 1,11 EUR/kg. Pro srovnání, ve Spojených státech činily pouze 0,77 EUR/kg, v Jižní Koreji 0,88 EUR/kg a v Rusku 0,80 EUR/kg. Ceny pro Unii byly mezi osmnácti nejdůležitějšími vývozními trhy nejvyšší.

| (105) | V případě rohoží ze skleněných vláken byl trh Unie z hlediska množství čínského vývozu během období přezkumného šetření třetím místem určení po Indii a Spojených státech. Ceny v Unii opět patřily k nejvyšším a v roce 2021 byly na úrovni 1,48 EUR/kg – oproti nižším cenám v Indii (1,25 EUR/kg), Spojených státech (1,11 EUR/kg), Mexiku (1,34 EUR/kg) a Turecku (1,41 EUR/kg). Ceny rohoží pro Unii byly z hlediska prodaného množství nejvyšší mezi deseti nejdůležitějšími vývozními trhy. |
| --- | --- |

(105)

V případě rohoží ze skleněných vláken byl trh Unie z hlediska množství čínského vývozu během období přezkumného šetření třetím místem určení po Indii a Spojených státech. Ceny v Unii opět patřily k nejvyšším a v roce 2021 byly na úrovni 1,48 EUR/kg – oproti nižším cenám v Indii (1,25 EUR/kg), Spojených státech (1,11 EUR/kg), Mexiku (1,34 EUR/kg) a Turecku (1,41 EUR/kg). Ceny rohoží pro Unii byly z hlediska prodaného množství nejvyšší mezi deseti nejdůležitějšími vývozními trhy.

| (106) | Komise ve výše uvedené analýze vycházela z údajů na úrovni osmimístného kódu KN pro tři kategorie výrobků z nekonečných skleněných vláken, tj. střiže (KN 7019 11 00), pramence (KN 7019 12 00) a rohože (7019 14 00, 7019 15 00). Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády a čínských vyvážejících výrobců neměla Komise přístup k údajům na úrovni kontrolního čísla výrobku, protože nebyly k dispozici pro analýzu. Údaje o cenách na úrovni kontrolních čísel výrobku by byly přesnější a nebyly by vystaveny možným nepřesnostem zapříčiněným velkými rozdíly v cenách v rámci stejné kategorie výrobků z nekonečných skleněných vláken (např. střiže o různých průměrech). |
| --- | --- |

(106)

Komise ve výše uvedené analýze vycházela z údajů na úrovni osmimístného kódu KN pro tři kategorie výrobků z nekonečných skleněných vláken, tj. střiže (KN 7019 11 00), pramence (KN 7019 12 00) a rohože (7019 14 00, 7019 15 00). Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády a čínských vyvážejících výrobců neměla Komise přístup k údajům na úrovni kontrolního čísla výrobku, protože nebyly k dispozici pro analýzu. Údaje o cenách na úrovni kontrolních čísel výrobku by byly přesnější a nebyly by vystaveny možným nepřesnostem zapříčiněným velkými rozdíly v cenách v rámci stejné kategorie výrobků z nekonečných skleněných vláken (např. střiže o různých průměrech).

| (107) | Navzdory tomuto omezení dostupné skutečnosti ukazují, že ceny v hlavních místech určení čínského vývozu výrobků z nekonečných skleněných vláken byly v průběhu období přezkumného šetření nižší než ceny na trhu Unie. Vzhledem k atraktivitě trhu Unie, pokud jde o jeho velikost a historické obchodní toky, je proto pravděpodobné, že v případě zrušení antidumpingových opatření by se značné množství v současnosti prodávané na jiné trhy přesměrovalo na trh Unie a že stávající volné kapacity Číny by mohly být dodávány na trh Unie. |
| --- | --- |

(107)

Navzdory tomuto omezení dostupné skutečnosti ukazují, že ceny v hlavních místech určení čínského vývozu výrobků z nekonečných skleněných vláken byly v průběhu období přezkumného šetření nižší než ceny na trhu Unie. Vzhledem k atraktivitě trhu Unie, pokud jde o jeho velikost a historické obchodní toky, je proto pravděpodobné, že v případě zrušení antidumpingových opatření by se značné množství v současnosti prodávané na jiné trhy přesměrovalo na trh Unie a že stávající volné kapacity Číny by mohly být dodávány na trh Unie.

4.3.   Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (108) | Komise za účelem stanovení možného vývoje dovozu v případě zrušení opatření dále analyzovala atraktivitu trhu Unie. Komise analyzovala údaje o vývozu některých výrobků z nekonečných skleněných vláken na úrovni kódu KN (48) do Unie během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(108)

Komise za účelem stanovení možného vývoje dovozu v případě zrušení opatření dále analyzovala atraktivitu trhu Unie. Komise analyzovala údaje o vývozu některých výrobků z nekonečných skleněných vláken na úrovni kódu KN (48) do Unie během období přezkumného šetření.

48

| (109) | Z analýzy údajů vyplývá, že Čína je třetím největším vývozcem výrobků z nekonečných skleněných vláken do Unie a vývoz pocházející z ČLR představuje přibližně 13 % celkového dovozu do Unie, v pořadí podle významu hned po Malajsii a Egyptě. |
| --- | --- |

(109)

Z analýzy údajů vyplývá, že Čína je třetím největším vývozcem výrobků z nekonečných skleněných vláken do Unie a vývoz pocházející z ČLR představuje přibližně 13 % celkového dovozu do Unie, v pořadí podle významu hned po Malajsii a Egyptě.

| (110) | Komise si všimla, že dovoz výrobků z nekonečných skleněných vláken se mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření zvýšil, což potvrzuje i analýza újmy uvedená v oddíle 5. |
| --- | --- |

(110)

Komise si všimla, že dovoz výrobků z nekonečných skleněných vláken se mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření zvýšil, což potvrzuje i analýza újmy uvedená v oddíle 5.

| (111) | Atraktivitu trhu Unie potvrzují také investice čínských vývozců ve třetích zemích, zejména v Egyptě, který je druhým největším vývozcem výrobků z nekonečných skleněných vláken v Evropě. Jak bylo zjištěno v antisubvenčním šetření, výrobky z těchto výrobních zařízení směřují na trh Unie a také získaly významný podíl na trhu (49). Konkrétně čínští výrobci v ČLR pokračují v rozšiřování svých kapacit ve výrobních zařízeních v zahraničí. V březnu 2021 společnost Jushi oznámila zvýšení kapacity jedné ze stávajících pecí ve svém výrobním zařízení v Egyptě o 40 000 tun a v srpnu 2021 přidání nové pece o kapacitě 120 000 tun, čímž se celková kapacita do roku 2023 zvýší na 360 000 tun (50). Současně společnost CPIC oznámila, že v roce 2021 ve svém výrobním zařízení v Bahrajnu znovu uvedla do provozu jednu ze svých pecí se zvýšenou kapacitou 100 000 tun. Jak bylo zjištěno ve výše uvedeném nedávném antisubvenčním šetření, čínští výrobci investovali do zařízení v Egyptě právě za účelem přístupu na trh Unie, což potvrzuje atraktivitu trhu Unie. |
| --- | --- |

(111)

Atraktivitu trhu Unie potvrzují také investice čínských vývozců ve třetích zemích, zejména v Egyptě, který je druhým největším vývozcem výrobků z nekonečných skleněných vláken v Evropě. Jak bylo zjištěno v antisubvenčním šetření, výrobky z těchto výrobních zařízení směřují na trh Unie a také získaly významný podíl na trhu (49). Konkrétně čínští výrobci v ČLR pokračují v rozšiřování svých kapacit ve výrobních zařízeních v zahraničí. V březnu 2021 společnost Jushi oznámila zvýšení kapacity jedné ze stávajících pecí ve svém výrobním zařízení v Egyptě o 40 000 tun a v srpnu 2021 přidání nové pece o kapacitě 120 000 tun, čímž se celková kapacita do roku 2023 zvýší na 360 000 tun (50). Současně společnost CPIC oznámila, že v roce 2021 ve svém výrobním zařízení v Bahrajnu znovu uvedla do provozu jednu ze svých pecí se zvýšenou kapacitou 100 000 tun. Jak bylo zjištěno ve výše uvedeném nedávném antisubvenčním šetření, čínští výrobci investovali do zařízení v Egyptě právě za účelem přístupu na trh Unie, což potvrzuje atraktivitu trhu Unie.

49

50

| (112) | Jak je vysvětleno výše ve 102. bodě odůvodnění, trh Unie je druhým největším místem určení pro dovoz výrobků z nekonečných skleněných vláken z Číny, který v průběhu období přezkumného šetření činil 112 tisíc tun, zatímco, jak ukazuje níže uvedená tabulka 3, celková spotřeba Unie ve stejném období činila 941 tisíc tun. Význam vývozu do Unie, velikost trhu Unie a vyhlídky na další zvýšení čínského vývozu do Unie jsou faktory, které činí trh Unie pro čínské vývozce atraktivním. |
| --- | --- |

(112)

Jak je vysvětleno výše ve 102. bodě odůvodnění, trh Unie je druhým největším místem určení pro dovoz výrobků z nekonečných skleněných vláken z Číny, který v průběhu období přezkumného šetření činil 112 tisíc tun, zatímco, jak ukazuje níže uvedená tabulka 3, celková spotřeba Unie ve stejném období činila 941 tisíc tun. Význam vývozu do Unie, velikost trhu Unie a vyhlídky na další zvýšení čínského vývozu do Unie jsou faktory, které činí trh Unie pro čínské vývozce atraktivním.

4.4.   Závěr

Závěr

| (113) | S ohledem na svá zjištění o pokračování dumpingu během období přezkumného šetření a pravděpodobném vývoji vývozu v případě, že by opatření pozbyla platnosti, dospěla Komise k závěru, že je vysoce pravděpodobné, že do Unie se bude vyvážet značné množství výrobků z nekonečných skleněných vláken. Vzhledem k významným dumpingovým rozpětím zjištěným během období přezkumného šetření není důvod se domnívat, že v případě ukončení platnosti opatření by dumping ustal. Proto existuje vysoká pravděpodobnost, že pozbytí platnosti antidumpingových opatření na dovoz z Číny povede k pokračování dumpingu. |
| --- | --- |

(113)

S ohledem na svá zjištění o pokračování dumpingu během období přezkumného šetření a pravděpodobném vývoji vývozu v případě, že by opatření pozbyla platnosti, dospěla Komise k závěru, že je vysoce pravděpodobné, že do Unie se bude vyvážet značné množství výrobků z nekonečných skleněných vláken. Vzhledem k významným dumpingovým rozpětím zjištěným během období přezkumného šetření není důvod se domnívat, že v případě ukončení platnosti opatření by dumping ustal. Proto existuje vysoká pravděpodobnost, že pozbytí platnosti antidumpingových opatření na dovoz z Číny povede k pokračování dumpingu.

5.   ÚJMA

ÚJMA

5.1.   Vymezení výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Vymezení výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (114) | Obdobný výrobek vyrábělo na začátku posuzovaného období v Unii devět výrobců, přičemž jeden z nich ukončil výrobu v roce 2019. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(114)

Obdobný výrobek vyrábělo na začátku posuzovaného období v Unii devět výrobců, přičemž jeden z nich ukončil výrobu v roce 2019. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (115) | Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 594 500 tun. Tento číselný údaj Komise stanovila na základě veškerých dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, například údajů poskytnutých žadatelem a ověřených odpovědí uvedených v dotazníku výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Jak je uvedeno v 14. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii představující 76 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(115)

Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 594 500 tun. Tento číselný údaj Komise stanovila na základě veškerých dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, například údajů poskytnutých žadatelem a ověřených odpovědí uvedených v dotazníku výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Jak je uvedeno v 14. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii představující 76 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

5.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (116) | Spotřebu v Unii stanovila Komise na základě údajů Eurostatu, údajů, které předložil žadatel, a ověřených odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(116)

Spotřebu v Unii stanovila Komise na základě údajů Eurostatu, údajů, které předložil žadatel, a ověřených odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (117) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 3


  Spotřeba v Unii (v tunách) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii | 934 988 | 857 298 | 782 515 | 941 231 |
| Index | 100 | 92 | 84 | 101 |
| Zdroj: Eurostat, údaje poskytnuté žadatelem a ověřené odpovědi uvedené v dotazníku výrobci v Unii zařazenými do vzorku. |

(117)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Spotřeba v Unii (v tunách)

Spotřeba v Unii (v tunách)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Celková spotřeba v Unii

934 988

857 298

782 515

941 231

Index

Index

100

100

92

92

84

84

101

101

Zdroj: Eurostat, údaje poskytnuté žadatelem a ověřené odpovědi uvedené v dotazníku výrobci v Unii zařazenými do vzorku.

| (118) | V letech 2018 až 2019 se spotřeba v Unii snížila o 8 %, v roce 2020 pak prudce klesla (–16 %). Pokles v roce 2020 byl dočasný a byl převážně důsledkem globálních vládních opatření omezujících volný pohyb osob kvůli onemocnění COVID-19. Několik významných uživatelů výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii, včetně námořního průmyslu a stavebnictví, muselo dočasně omezit nebo ukončit výrobu. Automobilový průmysl, který činí až 45 % poptávky v EU, byl nejvíce postiženým odvětvím, které využívá výrobky z nekonečných skleněných vláken. Téměř úplně se zastavil. Nicméně oživení a zvýšení poptávky bylo patrné již v období přezkumného šetření (+20 % ve srovnání s rokem 2020 a +1 % ve srovnání s rokem 2018). |
| --- | --- |

(118)

V letech 2018 až 2019 se spotřeba v Unii snížila o 8 %, v roce 2020 pak prudce klesla (–16 %). Pokles v roce 2020 byl dočasný a byl převážně důsledkem globálních vládních opatření omezujících volný pohyb osob kvůli onemocnění COVID-19. Několik významných uživatelů výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii, včetně námořního průmyslu a stavebnictví, muselo dočasně omezit nebo ukončit výrobu. Automobilový průmysl, který činí až 45 % poptávky v EU, byl nejvíce postiženým odvětvím, které využívá výrobky z nekonečných skleněných vláken. Téměř úplně se zastavil. Nicméně oživení a zvýšení poptávky bylo patrné již v období přezkumného šetření (+20 % ve srovnání s rokem 2020 a +1 % ve srovnání s rokem 2018).

5.3.   Dovoz z dotčené země

Dovoz z dotčené země

5.3.1.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (119) | Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu a porovnala ho s údaji shromážděnými členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů Eurostatu, údajů, které předložil žadatel, a ověřených odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(119)

Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu a porovnala ho s údaji shromážděnými členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů Eurostatu, údajů, které předložil žadatel, a ověřených odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (120) | Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

  Tabulka 4


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z ČLR (v tunách) | 49 596 | 49 997 | 46 455 | 61 005 |
| Index | 100 | 101 | 94 | 123 |
| Podíl na trhu | 5,3  % | 5,8  % | 5,9  % | 6,5  % |
| Index | 100 | 110 | 112 | 122 |
| Zdroj: Eurostat, údaje poskytnuté žadatelem a ověřené odpovědi uvedené v dotazníku výrobci v Unii zařazenými do vzorku. |

(120)

Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z ČLR (v tunách)

49 596

49 997

46 455

61 005

Index

Index

100

100

101

101

94

94

123

123

Podíl na trhu

5,3  %

5,8  %

5,9  %

6,5  %

Index

Index

100

100

110

110

112

112

122

122

Zdroj: Eurostat, údaje poskytnuté žadatelem a ověřené odpovědi uvedené v dotazníku výrobci v Unii zařazenými do vzorku.

| (121) | Dovoz dotčeného výrobku z ČLR se v roce 2020 snížil (–6 %) v důsledku opatření souvisejících s onemocněním COVID-19. V období přezkumného šetření však dovoz rostl rychleji než poptávka (+31 % oproti roku 2020 a +23 % oproti roku 2018). To vedlo ke zvýšení podílu dovozu z ČLR na trhu na 6,5 % v období přezkumného šetření (v roce 2018 činil 5,3 %). |
| --- | --- |

(121)

Dovoz dotčeného výrobku z ČLR se v roce 2020 snížil (–6 %) v důsledku opatření souvisejících s onemocněním COVID-19. V období přezkumného šetření však dovoz rostl rychleji než poptávka (+31 % oproti roku 2020 a +23 % oproti roku 2018). To vedlo ke zvýšení podílu dovozu z ČLR na trhu na 6,5 % v období přezkumného šetření (v roce 2018 činil 5,3 %).

5.3.2.   Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

| (122) | Komise stanovila ceny dovozu na základě údajů Eurostatu. Cenové podbízení u dovozu bylo stanoveno na základě údajů Eurostatu a ověřených odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(122)

Komise stanovila ceny dovozu na základě údajů Eurostatu. Cenové podbízení u dovozu bylo stanoveno na základě údajů Eurostatu a ověřených odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (123) | Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

  Tabulka 5


  Dovozní ceny (v EUR za tunu) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČLR | 1 058 | 1 046 | 931 | 1 363 |
| Index | 100 | 99 | 88 | 129 |
| Zdroj: Eurostat |

(123)

Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Dovozní ceny (v EUR za tunu)

Dovozní ceny (v EUR za tunu)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

ČLR

1 058

1 046

931

1 363

Index

Index

100

100

99

99

88

88

129

129

Zdroj: Eurostat

| (124) | Průměrná cena dovozu z ČLR bez cel vykazovala klesající tendenci a před obdobím přezkumného šetření zůstávala trvale pod průměrnou cenou výrobců v Unii. V období přezkumného šetření se však meziročně zvýšila o 46 % a dosáhla 1 363 EUR za tunu. Tato cena byla vyšší než průměrná cena výrobců v Unii (1 092 EUR za tunu) a vyšší než výrobní náklady výrobního odvětví Unie (1 181 EUR za tunu) v období přezkumného šetření. Pokud se k těmto cenám připočtou náklady po dovozu a platná kombinovaná opatření, při úrovních cel skutečně zaplacených na vyvážejícího výrobce, podle údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 vstupoval čínský dovoz do Unie dokonce za ceny o 53 % vyšší než ceny výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření tedy nedošlo k žádnému cenovému podbízení ani ke stlačení cen způsobenému čínským dovozem. |
| --- | --- |

(124)

Průměrná cena dovozu z ČLR bez cel vykazovala klesající tendenci a před obdobím přezkumného šetření zůstávala trvale pod průměrnou cenou výrobců v Unii. V období přezkumného šetření se však meziročně zvýšila o 46 % a dosáhla 1 363 EUR za tunu. Tato cena byla vyšší než průměrná cena výrobců v Unii (1 092 EUR za tunu) a vyšší než výrobní náklady výrobního odvětví Unie (1 181 EUR za tunu) v období přezkumného šetření. Pokud se k těmto cenám připočtou náklady po dovozu a platná kombinovaná opatření, při úrovních cel skutečně zaplacených na vyvážejícího výrobce, podle údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 vstupoval čínský dovoz do Unie dokonce za ceny o 53 % vyšší než ceny výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření tedy nedošlo k žádnému cenovému podbízení ani ke stlačení cen způsobenému čínským dovozem.

5.4.   Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR

Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR

| (125) | Dovoz výrobků z nekonečných skleněných vláken z jiných třetích zemí než ČLR pocházel především z Egypta a Malajsie. |
| --- | --- |

(125)

Dovoz výrobků z nekonečných skleněných vláken z jiných třetích zemí než ČLR pocházel především z Egypta a Malajsie.

| (126) | Souhrnný objem dovozu do Unie, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken ze třetích zemí se vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Dovoz ze třetích zemí











  Země | | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malajsie | Objem (v tunách) | 120 557 | 77 708 | 86 829 | 135 919 |
| | Index | 100 | 64 | 72 | 113 |
| | Podíl na trhu | 12,9  % | 9,1  % | 11,1  % | 14,4  % |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 981 | 950 | 873 | 1 056 |
| | Index | 100 | 97 | 89 | 108 |
| Egypt | Objem (v tunách) | 118 575 | 114 872 | 91 327 | 119 150 |
| | Index | 100 | 97 | 77 | 100 |
| | Podíl na trhu | 12,7  % | 13,4  % | 11,7  % | 12,7  % |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 888 | 882 | 765 | 849 |
| | Index | 100 | 99 | 86 | 96 |
| Spojené království | Objem (v tunách) | 42 950 | 38 520 | 34 829 | 40 147 |
| | Index | 100 | 90 | 81 | 93 |
| | Podíl na trhu | 4,6  % | 4,5  % | 4,5  % | 4,3  % |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 1 185 | 1 145 | 1 102 | 1 083 |
| | Index | 100 | 97 | 93 | 91 |
| Jiné třetí země | Objem (v tunách) | 133 064 | 127 133 | 119 291 | 158 978 |
| | Index | 100 | 96 | 90 | 119 |
| | Podíl na trhu | 14,2  % | 14,8  % | 15,2  % | 16,9  % |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 1 150 | 1 190 | 1 024 | 1 149 |
| | Index | 100 | 103 | 89 | 100 |
| Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR | Objem (v tunách) | 415 146 | 358 233 | 332 277 | 454 194 |
| | Index | 100 | 86 | 80 | 109 |
| | Podíl na trhu | 44,4  % | 41,8  % | 42,5  % | 48,3  % |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 1 030 | 1 034 | 921 | 1 037 |
| | Index | 100 | 100 | 89 | 101 |
| Zdroj: Eurostat |

(126)

Souhrnný objem dovozu do Unie, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken ze třetích zemí se vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

Země

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Malajsie

Objem (v tunách)

120 557

77 708

86 829

135 919

Index

Index

100

100

64

64

72

72

113

113

Podíl na trhu

12,9  %

9,1  %

11,1  %

14,4  %

Průměrná cena (v EUR/t)

981

950

873

1 056

Index

Index

100

100

97

97

89

89

108

108

Egypt

Objem (v tunách)

118 575

114 872

91 327

119 150

Index

Index

100

100

97

97

77

77

100

100

Podíl na trhu

12,7  %

13,4  %

11,7  %

12,7  %

Průměrná cena (v EUR/t)

888

882

765

849

Index

Index

100

100

99

99

86

86

96

96

Spojené království

Objem (v tunách)

42 950

38 520

34 829

40 147

Index

Index

100

100

90

90

81

81

93

93

Podíl na trhu

4,6  %

4,5  %

4,5  %

4,3  %

Průměrná cena (v EUR/t)

1 185

1 145

1 102

1 083

Index

Index

100

100

97

97

93

93

91

91

Jiné třetí země

Objem (v tunách)

133 064

127 133

119 291

158 978

Index

Index

100

100

96

96

90

90

119

119

Podíl na trhu

14,2  %

14,8  %

15,2  %

16,9  %

Průměrná cena (v EUR/t)

1 150

1 190

1 024

1 149

Index

Index

100

100

103

103

89

89

100

100

Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR

Objem (v tunách)

415 146

358 233

332 277

454 194

Index

Index

100

100

86

86

80

80

109

109

Podíl na trhu

44,4  %

41,8  %

42,5  %

48,3  %

Průměrná cena (v EUR/t)

1 030

1 034

921

1 037

Index

Index

100

100

100

100

89

89

101

101

Zdroj: Eurostat

Zdroj:

| (127) | Dovoz z jiných třetích zemí s výjimkou ČLR činil v období přezkumného šetření celkem 454 tisíc tun, tj. 48 % podílu na trhu. Čtvrtina, tedy 26 % dovozu ze třetích zemí, pocházela z rozšířené čínské výrobní kapacity v Egyptě, kde od června 2020 platí vyrovnávací opatření. Dovoz z Egypta představoval během období přezkumného šetření na trhu Unie podíl ve výši 12,7 %. Egyptské dovozní ceny byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(127)

Dovoz z jiných třetích zemí s výjimkou ČLR činil v období přezkumného šetření celkem 454 tisíc tun, tj. 48 % podílu na trhu. Čtvrtina, tedy 26 % dovozu ze třetích zemí, pocházela z rozšířené čínské výrobní kapacity v Egyptě, kde od června 2020 platí vyrovnávací opatření. Dovoz z Egypta představoval během období přezkumného šetření na trhu Unie podíl ve výši 12,7 %. Egyptské dovozní ceny byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.

| (128) | Dalších 30 % dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR pocházelo z Malajsie. Její podíl na trhu Unie během období přezkumného šetření činil 14,4 %. Bylo zjištěno, že průměrné malajsijské dovozní ceny jsou nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie. Při srovnání podle druhu výrobku však byly malajsijské ceny (1 056 EUR/t) vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, protože dovoz se skládal pouze z jednoho druhu výrobku (střiže), jehož cena ve výrobním odvětví Unie v období přezkumného šetření činila 1 015 EUR/t. |
| --- | --- |

(128)

Dalších 30 % dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR pocházelo z Malajsie. Její podíl na trhu Unie během období přezkumného šetření činil 14,4 %. Bylo zjištěno, že průměrné malajsijské dovozní ceny jsou nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie. Při srovnání podle druhu výrobku však byly malajsijské ceny (1 056 EUR/t) vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, protože dovoz se skládal pouze z jednoho druhu výrobku (střiže), jehož cena ve výrobním odvětví Unie v období přezkumného šetření činila 1 015 EUR/t.

| (129) | Dovoz ze Spojeného království, který v posuzovaném období představoval přibližně 4,5 % podílu na trhu Unie, se prodával za ceny nižší než ceny ve výrobním odvětví Unie pouze v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(129)

Dovoz ze Spojeného království, který v posuzovaném období představoval přibližně 4,5 % podílu na trhu Unie, se prodával za ceny nižší než ceny ve výrobním odvětví Unie pouze v období přezkumného šetření.

| (130) | Dovoz z jiných třetích zemí v roce 2020 v důsledku opatření souvisejících s onemocněním COVID-19 poklesl (–10 %) a v roce 2021 vzrostl (+33 % oproti roku 2020 a +19 % oproti roku 2018). Bylo zjištěno, že dovozní ceny z jiných třetích zemí byly po celé posuzované období vyšší než ceny ve výrobním odvětví Unie. |
| --- | --- |

(130)

Dovoz z jiných třetích zemí v roce 2020 v důsledku opatření souvisejících s onemocněním COVID-19 poklesl (–10 %) a v roce 2021 vzrostl (+33 % oproti roku 2020 a +19 % oproti roku 2018). Bylo zjištěno, že dovozní ceny z jiných třetích zemí byly po celé posuzované období vyšší než ceny ve výrobním odvětví Unie.

5.5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

5.5.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (131) | V rámci hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byly vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(131)

V rámci hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byly vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (132) | Jak je uvedeno v 14. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(132)

Jak je uvedeno v 14. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (133) | Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů dodaných žadatelem. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní. |
| --- | --- |

(133)

Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů dodaných žadatelem. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní.

| (134) | Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(134)

Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (135) | Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(135)

Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

5.5.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

5.5.2.1.   Obecná poznámka

| (136) | Hospodářská situace výrobního odvětví Unie byla po celé posuzované období v propadu. Od roku 2020 se situace výrobního odvětví Unie prudce zhoršila a plně se nezlepšila ani v roce 2021 (období přezkumného šetření) v důsledku omezení souvisejících s onemocněním COVID-19 a následného zastavení činnosti uživatelů. |
| --- | --- |

(136)

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie byla po celé posuzované období v propadu. Od roku 2020 se situace výrobního odvětví Unie prudce zhoršila a plně se nezlepšila ani v roce 2021 (období přezkumného šetření) v důsledku omezení souvisejících s onemocněním COVID-19 a následného zastavení činnosti uživatelů.

5.5.2.2.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (137) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 650 509 | 621 145 | 503 135 | 594 464 |
| Index | 100 | 95 | 77 | 91 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 702 599 | 720 257 | 718 735 | 684 618 |
| Index | 100 | 103 | 102 | 97 |
| Využití kapacity | 93  % | 86  % | 70  % | 87  % |
| Index | 100 | 93 | 76 | 94 |
| Zdroj: údaje poskytnuté žadatelem |

(137)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Objem výroby (v tunách)

650 509

621 145

503 135

594 464

Index

Index

100

100

95

95

77

77

91

91

Výrobní kapacita (v tunách)

702 599

720 257

718 735

684 618

Index

Index

100

100

103

103

102

102

97

97

Využití kapacity

93  %

86  %

70  %

87  %

Index

Index

100

100

93

93

76

76

94

94

Zdroj: údaje poskytnuté žadatelem

| (138) | Výroba v Unii se mezi lety 2018 a 2020 snížila o 23 % a poté se mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření opět zvýšila o 18 %, což znamená pokles o 9 % za celé posuzované období. |
| --- | --- |

(138)

Výroba v Unii se mezi lety 2018 a 2020 snížila o 23 % a poté se mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření opět zvýšila o 18 %, což znamená pokles o 9 % za celé posuzované období.

| (139) | Výrobní odvětví Unie v roce 2019 zvýšilo kapacity v rámci přestaveb (odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken vyžaduje významné a dlouhodobé investice, které by umožnily pravidelnou přestavbu pecí a pokračování provozu). Jeden výrobce v Unii však musel v létě 2019 svůj závod trvale uzavřít. V posuzovaném období kapacity klesly celkem o 3 %. |
| --- | --- |

(139)

Výrobní odvětví Unie v roce 2019 zvýšilo kapacity v rámci přestaveb (odvětví výrobků z nekonečných skleněných vláken vyžaduje významné a dlouhodobé investice, které by umožnily pravidelnou přestavbu pecí a pokračování provozu). Jeden výrobce v Unii však musel v létě 2019 svůj závod trvale uzavřít. V posuzovaném období kapacity klesly celkem o 3 %.

| (140) | Využití kapacity se vyvíjelo v souladu se změnami ve výrobě a kapacitách, tj. v důsledku omezení souvisejících s onemocněním COVID-19 se v roce 2020 snížilo na 70 %. Po zrušení těchto omezení se využití kapacity v období přezkumného šetření zvýšilo na 87 %. Nicméně vzhledem k technickým omezením při obnovení nevyužitých kapacit po omezeních souvisejících s onemocněním COVID-19 nebyli výrobci v Unii schopni včas dostatečně zvýšit výrobu, aby po koronavirové krizi uspokojili rostoucí poptávku. |
| --- | --- |

(140)

Využití kapacity se vyvíjelo v souladu se změnami ve výrobě a kapacitách, tj. v důsledku omezení souvisejících s onemocněním COVID-19 se v roce 2020 snížilo na 70 %. Po zrušení těchto omezení se využití kapacity v období přezkumného šetření zvýšilo na 87 %. Nicméně vzhledem k technickým omezením při obnovení nevyužitých kapacit po omezeních souvisejících s onemocněním COVID-19 nebyli výrobci v Unii schopni včas dostatečně zvýšit výrobu, aby po koronavirové krizi uspokojili rostoucí poptávku.

5.5.2.3.   Objem prodeje, podíl na trhu a růst

| (141) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Objem prodeje a podíl na trhu (v tunách) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje na trhu Unie | 470 246 | 449 068 | 403 784 | 426 032 |
| Index | 100 | 95 | 86 | 91 |
| Podíl na trhu | 50,3  % | 52,4  % | 51,6  % | 45,3  % |
| Index | 100 | 104 | 103 | 90 |
| Zdroj: údaje poskytnuté žadatelem |

(141)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Objem prodeje a podíl na trhu (v tunách)

Objem prodeje a podíl na trhu (v tunách)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Objem prodeje na trhu Unie

470 246

449 068

403 784

426 032

Index

Index

100

100

95

95

86

86

91

91

Podíl na trhu

50,3  %

52,4  %

51,6  %

45,3  %

Index

Index

100

100

104

104

103

103

90

90

Zdroj: údaje poskytnuté žadatelem

Zdroj:

| (142) | Prodej výrobního odvětví Unie se mezi lety 2018 a 2020 snížil o 14 % a poté se mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 6 %, což znamená pokles o 9 % za posuzované období. |
| --- | --- |

(142)

Prodej výrobního odvětví Unie se mezi lety 2018 a 2020 snížil o 14 % a poté se mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 6 %, což znamená pokles o 9 % za posuzované období.

| (143) | Tento trend naznačuje, že výrobní odvětví Unie nemohlo v období přezkumného šetření plně těžit ze zlepšené poptávky v důsledku technických omezení při obnovení nevyužitých kapacit po omezeních souvisejících s onemocněním COVID-19, jak je vysvětleno ve 140. bodě odůvodnění. V důsledku toho se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil na 45,3 % na konci posuzovaného období, tj. o 5 procentních bodů oproti počátku období. Z těchto 5,0 procentních bodů podílu na trhu převzal 1,2 procentního bodu dovoz z Číny a 3,8 procentního bodu dovoz z jiné třetí země. |
| --- | --- |

(143)

Tento trend naznačuje, že výrobní odvětví Unie nemohlo v období přezkumného šetření plně těžit ze zlepšené poptávky v důsledku technických omezení při obnovení nevyužitých kapacit po omezeních souvisejících s onemocněním COVID-19, jak je vysvětleno ve 140. bodě odůvodnění. V důsledku toho se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil na 45,3 % na konci posuzovaného období, tj. o 5 procentních bodů oproti počátku období. Z těchto 5,0 procentních bodů podílu na trhu převzal 1,2 procentního bodu dovoz z Číny a 3,8 procentního bodu dovoz z jiné třetí země.

5.5.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

| (144) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Zaměstnanost a produktivita | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 3 426 | 3 387 | 3 130 | 3 101 |
| Index | 100 | 99 | 91 | 91 |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 190 | 183 | 161 | 192 |
| Index | 100 | 97 | 85 | 101 |
| Zdroj: údaje poskytnuté žadatelem |

(144)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Počet zaměstnanců

3 426

3 387

3 130

3 101

Index

Index

100

100

99

99

91

91

91

91

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

190

183

161

192

Index

Index

100

100

97

97

85

85

101

101

Zdroj: údaje poskytnuté žadatelem

Zdroj:

| (145) | Zaměstnanost se v posuzovaném období snížila o 9 %. Produktivita se vyvíjela v souladu se změnami ve výrobě a zaměstnanosti, tj. od roku 2018 do roku 2020 se snížila o 15 % a poté se mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 19 %. |
| --- | --- |

(145)

Zaměstnanost se v posuzovaném období snížila o 9 %. Produktivita se vyvíjela v souladu se změnami ve výrobě a zaměstnanosti, tj. od roku 2018 do roku 2020 se snížila o 15 % a poté se mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 19 %.

5.5.2.5.   Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (146) | Toto šetření stanovilo dumpingové rozpětí v rozmezí od 50 % do 54 % v závislosti na posuzované kategorii výrobků z nekonečných skleněných vláken. Dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie mohl být zmírněn zavedenými kombinovanými antidumpingovými a vyrovnávacími opatřeními, avšak výrobní odvětví Unie si přesto nedokázalo udržet svůj podíl na trhu a jeho ceny zůstaly nízké, i když to mohly ovlivnit jiné faktory, jak je popsáno v 168. až 173. bodě odůvodnění. Lze tedy vyvodit závěr, že výrobní odvětví Unie se dosud nedokázalo zotavit z dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(146)

Toto šetření stanovilo dumpingové rozpětí v rozmezí od 50 % do 54 % v závislosti na posuzované kategorii výrobků z nekonečných skleněných vláken. Dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie mohl být zmírněn zavedenými kombinovanými antidumpingovými a vyrovnávacími opatřeními, avšak výrobní odvětví Unie si přesto nedokázalo udržet svůj podíl na trhu a jeho ceny zůstaly nízké, i když to mohly ovlivnit jiné faktory, jak je popsáno v 168. až 173. bodě odůvodnění. Lze tedy vyvodit závěr, že výrobní odvětví Unie se dosud nedokázalo zotavit z dřívějšího dumpingu.

5.5.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

5.5.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (147) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované nezávislým odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii (v EUR za tunu) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu | 1 090 | 1 057 | 1 009 | 1 092 |
| Index | 100 | 97 | 93 | 100 |
| Jednotkové výrobní náklady | 1 045 | 1 063 | 1 217 | 1 181 |
| Index | 100 | 102 | 116 | 113 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(147)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované nezávislým odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii (v EUR za tunu)

Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii (v EUR za tunu)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu

1 090

1 057

1 009

1 092

Index

Index

100

100

97

97

93

93

100

100

Jednotkové výrobní náklady

1 045

1 063

1 217

1 181

Index

Index

100

100

102

102

116

116

113

113

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (148) | Vážená průměrná jednotková prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, zůstala během posuzovaného období na podobné úrovni a v letech 2019–2021 se pohybovala pod úrovní výrobních nákladů. Jak bylo zjištěno v předchozím šetření týkajícím se stejného výrobku (51), neschopnost výrobců v Unii zvýšit své ceny během celého posuzovaného období, což odpovídá situaci stlačení cen, byla důsledkem chování čínských vývozců na trhu a cenového tlaku v letech před obdobím přezkumného šetření v kombinaci s dovozem výrobků z nekonečných skleněných vláken vyvážených čínskými výrobci se sídlem mimo Čínu, jako například v Egyptě, jejichž dovozní ceny byly po celé posuzované období výrazně nižší než prodejní ceny výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(148)

Vážená průměrná jednotková prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, zůstala během posuzovaného období na podobné úrovni a v letech 2019–2021 se pohybovala pod úrovní výrobních nákladů. Jak bylo zjištěno v předchozím šetření týkajícím se stejného výrobku (51), neschopnost výrobců v Unii zvýšit své ceny během celého posuzovaného období, což odpovídá situaci stlačení cen, byla důsledkem chování čínských vývozců na trhu a cenového tlaku v letech před obdobím přezkumného šetření v kombinaci s dovozem výrobků z nekonečných skleněných vláken vyvážených čínskými výrobci se sídlem mimo Čínu, jako například v Egyptě, jejichž dovozní ceny byly po celé posuzované období výrazně nižší než prodejní ceny výrobců v Unii.

51

| (149) | V samotném období přezkumného šetření, přestože čínský vývoz vstoupil na trh Unie za výrazně vyšší ceny než ceny výrobního odvětví Unie, Číňané přesto získali podíl na trhu v důsledku náhlého nárůstu poptávky po odstranění většiny opatření souvisejících s onemocněním COVID-19 v Unii, což vedlo ke zvýšení výroby na různých úrovních následných uživatelů výrobků z nekonečných skleněných vláken. Byly potřeba materiály pro výrobu a doplnění vyčerpaných zásob na všech úrovních. Současně výrobní odvětví Unie nemohlo plně těžit z této zlepšené situace na trhu kvůli svým ročním/pololetním smlouvám s uživateli, zatímco čínští výrobci výrobků z nekonečných skleněných vláken dodávají za spotových podmínek. To výrobcům v Unii zabránilo zvýšit ceny v souladu s rostoucími cenami výrobků z nekonečných skleněných vláken na trhu. Výrobci v Unii byli schopni zvýšit své prodejní ceny až ve čtvrtém čtvrtletí období přezkumného šetření, a to na základě ustanovení o úpravě cen ve smlouvách s uživateli. |
| --- | --- |

(149)

V samotném období přezkumného šetření, přestože čínský vývoz vstoupil na trh Unie za výrazně vyšší ceny než ceny výrobního odvětví Unie, Číňané přesto získali podíl na trhu v důsledku náhlého nárůstu poptávky po odstranění většiny opatření souvisejících s onemocněním COVID-19 v Unii, což vedlo ke zvýšení výroby na různých úrovních následných uživatelů výrobků z nekonečných skleněných vláken. Byly potřeba materiály pro výrobu a doplnění vyčerpaných zásob na všech úrovních. Současně výrobní odvětví Unie nemohlo plně těžit z této zlepšené situace na trhu kvůli svým ročním/pololetním smlouvám s uživateli, zatímco čínští výrobci výrobků z nekonečných skleněných vláken dodávají za spotových podmínek. To výrobcům v Unii zabránilo zvýšit ceny v souladu s rostoucími cenami výrobků z nekonečných skleněných vláken na trhu. Výrobci v Unii byli schopni zvýšit své prodejní ceny až ve čtvrtém čtvrtletí období přezkumného šetření, a to na základě ustanovení o úpravě cen ve smlouvách s uživateli.

| (150) | Průměrné jednotkové výrobní náklady se za posuzované období zvýšily o +13 %. Nejvyšší nárůst o +16 % byl způsoben dočasným nevyužíváním kapacit v reakci na omezení uživatelských výrobních odvětví v souvislosti s onemocněním COVID-19 v roce 2020 (vysoký podíl fixních nákladů činí toto odvětví velmi citlivým na výkyvy objemu výroby). V období přezkumného šetření, i když se výrobní závody začaly opět vracet k optimálnímu využití kapacity, byly průměrné náklady vyšší než v letech 2018 a 2019 v důsledku prudkého nárůstu cen energií a některých surovin (konkrétně průchodek z rhodia a platiny (52)). |
| --- | --- |

(150)

Průměrné jednotkové výrobní náklady se za posuzované období zvýšily o +13 %. Nejvyšší nárůst o +16 % byl způsoben dočasným nevyužíváním kapacit v reakci na omezení uživatelských výrobních odvětví v souvislosti s onemocněním COVID-19 v roce 2020 (vysoký podíl fixních nákladů činí toto odvětví velmi citlivým na výkyvy objemu výroby). V období přezkumného šetření, i když se výrobní závody začaly opět vracet k optimálnímu využití kapacity, byly průměrné náklady vyšší než v letech 2018 a 2019 v důsledku prudkého nárůstu cen energií a některých surovin (konkrétně průchodek z rhodia a platiny (52)).

52

5.5.3.2.   Náklady práce

| (151) | Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 11


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR) | 57 703 | 58 366 | 58 311 | 62 186 |
| Index | 100 | 101 | 101 | 108 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(151)

Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Průměrné náklady práce na zaměstnance

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

57 703

58 366

58 311

62 186

Index

Index

100

100

101

101

101

101

108

108

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (152) | Během posuzovaného období se průměrné náklady práce zvýšily o 8 %. |
| --- | --- |

(152)

Během posuzovaného období se průměrné náklady práce zvýšily o 8 %.

5.5.3.3.   Zásoby

| (153) | Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 12


  Zásoby | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 86 975 | 86 773 | 42 269 | 46 957 |
| Index | 100 | 100 | 49 | 54 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 19  % | 19  % | 11  % | 10  % |
| Index | 100 | 101 | 61 | 55 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(153)

Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Zásoby

Zásoby

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

86 975

86 773

42 269

46 957

Index

Index

100

100

100

100

49

49

54

54

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

19  %

19  %

11  %

10  %

Index

Index

100

100

101

101

61

61

55

55

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

Zdroj:

| (154) | V letech 2018 a 2019 byly zásoby na běžné úrovni, zatímco v roce 2020 se snížily na polovinu a na této nízké úrovni zůstaly i v období přezkumného šetření. Výrobní odvětví Unie muselo prodat značná množství ze zásob kvůli vládním opatřením omezujícím volný pohyb osob, zatímco v roce 2020 výrobě stále bránila omezení související s onemocněním COVID-19. Nárůst poptávky v roce 2021, celosvětový nedostatek a přerušení dodavatelského řetězce zase zabránily společnostem doplnit zásoby na běžnou úroveň v období přezkumného šetření. Stav zásob se tak nemohl vrátit na běžnou úroveň a představoval pouze 10 % výroby, což je téměř o polovinu méně než na začátku posuzovaného období. |
| --- | --- |

(154)

V letech 2018 a 2019 byly zásoby na běžné úrovni, zatímco v roce 2020 se snížily na polovinu a na této nízké úrovni zůstaly i v období přezkumného šetření. Výrobní odvětví Unie muselo prodat značná množství ze zásob kvůli vládním opatřením omezujícím volný pohyb osob, zatímco v roce 2020 výrobě stále bránila omezení související s onemocněním COVID-19. Nárůst poptávky v roce 2021, celosvětový nedostatek a přerušení dodavatelského řetězce zase zabránily společnostem doplnit zásoby na běžnou úroveň v období přezkumného šetření. Stav zásob se tak nemohl vrátit na běžnou úroveň a představoval pouze 10 % výroby, což je téměř o polovinu méně než na začátku posuzovaného období.

| (155) | Jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku zaznamenal v obdržených konečných informacích administrativní chybu ve výši svých zásob. Tento údaj byl opraven. Celkový vývoj zásob se nezměnil. |
| --- | --- |

(155)

Jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku zaznamenal v obdržených konečných informacích administrativní chybu ve výši svých zásob. Tento údaj byl opraven. Celkový vývoj zásob se nezměnil.

5.5.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

| (156) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 13


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 6,2  % | 2,1  % | –17,6  % | –3,6  % |
| Index | 100 | 34 | – 285 | –59 |
| Peněžní tok (v EUR) | 52 145 718 | 48 763 953 | 7 446 265 | 21 969 516 |
| Index | 100 | 94 | 14 | 42 |
| Investice (v EUR) | 52 191 829 | 29 187 167 | 34 071 488 | 30 676 390 |
| Index | 100 | 56 | 65 | 59 |
| Návratnost investic | 10,0  % | 6,2  % | –16,3  % | –3,1  % |
| Index | 100 | 62 | – 163 | –31 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(156)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 13

Tabulka 13

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

6,2  %

2,1  %

–17,6  %

–3,6  %

Index

Index

100

100

34

34

– 285

– 285

–59

–59

Peněžní tok (v EUR)

52 145 718

48 763 953

7 446 265

21 969 516

Index

Index

100

100

94

94

14

14

42

42

Investice (v EUR)

52 191 829

29 187 167

34 071 488

30 676 390

Index

Index

100

100

56

56

65

65

59

59

Návratnost investic

10,0  %

6,2  %

–16,3  %

–3,1  %

Index

Index

100

100

62

62

– 163

– 163

–31

–31

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (157) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. |
| --- | --- |

(157)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje.

| (158) | Rostoucí průměrné náklady a neschopnost zvýšit průměrnou cenu se v posledních dvou letech posuzovaného období promítly do ztrát výrobního odvětví Unie. Mezi lety 2018 a 2019 se ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku snížila z 6,2 % na 2,1 % a poté následoval výrazný pokles na –17,6 % v roce 2020. Během období přezkumného šetření bylo výrobní odvětví Unie stále ztrátové (–3,6 %), avšak v menší míře než v předchozím roce. |
| --- | --- |

(158)

Rostoucí průměrné náklady a neschopnost zvýšit průměrnou cenu se v posledních dvou letech posuzovaného období promítly do ztrát výrobního odvětví Unie. Mezi lety 2018 a 2019 se ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku snížila z 6,2 % na 2,1 % a poté následoval výrazný pokles na –17,6 % v roce 2020. Během období přezkumného šetření bylo výrobní odvětví Unie stále ztrátové (–3,6 %), avšak v menší míře než v předchozím roce.

| (159) | Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unii financovat svou činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se vyvíjel podobně jako ziskovost. Z 52 milionů EUR v roce 2018 se peněžní tok snížil na 29 milionů EUR v roce 2019 a poté klesl na 0,5 milionu EUR v roce 2020, aby se v období přezkumného šetření zvýšil na přibližně 31 milionů EUR. Celkově se peněžní tok v posuzovaném období snížil o více než polovinu. |
| --- | --- |

(159)

Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unii financovat svou činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se vyvíjel podobně jako ziskovost. Z 52 milionů EUR v roce 2018 se peněžní tok snížil na 29 milionů EUR v roce 2019 a poté klesl na 0,5 milionu EUR v roce 2020, aby se v období přezkumného šetření zvýšil na přibližně 31 milionů EUR. Celkově se peněžní tok v posuzovaném období snížil o více než polovinu.

| (160) | Jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku zaznamenal v obdržených konečných informacích administrativní chybu ve výši svého peněžního toku. Tento údaj byl opraven. Z 52 milionů EUR v roce 2018 se peněžní tok snížil na 48,7 milionu EUR v roce 2019 a poté klesl na 7,4 milionu EUR v roce 2020, aby se v období přezkumného šetření zvýšil na přibližně 21 milionů EUR. Celkově se peněžní tok v posuzovaném období snížil o více než polovinu. Trend zůstal stejný. |
| --- | --- |

(160)

Jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku zaznamenal v obdržených konečných informacích administrativní chybu ve výši svého peněžního toku. Tento údaj byl opraven. Z 52 milionů EUR v roce 2018 se peněžní tok snížil na 48,7 milionu EUR v roce 2019 a poté klesl na 7,4 milionu EUR v roce 2020, aby se v období přezkumného šetření zvýšil na přibližně 21 milionů EUR. Celkově se peněžní tok v posuzovaném období snížil o více než polovinu. Trend zůstal stejný.

| (161) | Výrobní odvětví Unie vyžaduje významné a dlouhodobé investice, které by umožnily pravidelnou přestavbu pecí a pokračování provozu. V důsledku špatného stavu čistého peněžního toku však investice klesly z 52 milionů EUR v roce 2018 na 29 milionů EUR v roce 2019 a v následujících letech pak vzrostly na více než 30 milionů EUR. V posuzovaném období klesly investice celkem o 41 %. |
| --- | --- |

(161)

Výrobní odvětví Unie vyžaduje významné a dlouhodobé investice, které by umožnily pravidelnou přestavbu pecí a pokračování provozu. V důsledku špatného stavu čistého peněžního toku však investice klesly z 52 milionů EUR v roce 2018 na 29 milionů EUR v roce 2019 a v následujících letech pak vzrostly na více než 30 milionů EUR. V posuzovaném období klesly investice celkem o 41 %.

| (162) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic se snížila z 10 % v roce 2018 na 6,2 % v roce 2019 a dále klesla na –16,3 % v roce 2020. Celkově se během posuzovaného období zhoršila a v období přezkumného šetření dosáhla –3,1 %. |
| --- | --- |

(162)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic se snížila z 10 % v roce 2018 na 6,2 % v roce 2019 a dále klesla na –16,3 % v roce 2020. Celkově se během posuzovaného období zhoršila a v období přezkumného šetření dosáhla –3,1 %.

5.6.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (163) | Zisky výrobního odvětví Unie byly v posuzovaném období silně zasaženy a klesly ze zisku 6,2 % v roce 2018 na ztrátu –3,6 % v období přezkumného šetření. Záporná ziskovost ukazuje, že situace výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření obzvláště nejistá. |
| --- | --- |

(163)

Zisky výrobního odvětví Unie byly v posuzovaném období silně zasaženy a klesly ze zisku 6,2 % v roce 2018 na ztrátu –3,6 % v období přezkumného šetření. Záporná ziskovost ukazuje, že situace výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření obzvláště nejistá.

| (164) | Klesající objem prodeje spolu se snižujícími se cenami způsobil zhoršení všech ukazatelů výkonnosti. Výrobní odvětví Unie ve stejné době ztratilo část svého podílu na trhu, což mělo nepříznivý dopad na ziskovost. Kromě vzniklých ztrát se také snížila zaměstnanost a využití kapacit. Konečný stav zásob se nemohl vrátit na obvyklou úroveň. Peněžní tok v období přezkumného šetření se ve srovnání s rokem 2018 snížil o 62 %. Návratnost investic se snížila z 10 % v roce 2018 na –3,1 %. |
| --- | --- |

(164)

Klesající objem prodeje spolu se snižujícími se cenami způsobil zhoršení všech ukazatelů výkonnosti. Výrobní odvětví Unie ve stejné době ztratilo část svého podílu na trhu, což mělo nepříznivý dopad na ziskovost. Kromě vzniklých ztrát se také snížila zaměstnanost a využití kapacit. Konečný stav zásob se nemohl vrátit na obvyklou úroveň. Peněžní tok v období přezkumného šetření se ve srovnání s rokem 2018 snížil o 62 %. Návratnost investic se snížila z 10 % v roce 2018 na –3,1 %.

| (165) | Klesající výroba měla na odvětví významný dopad, který se projevil ztrátovostí v letech 2020–2021, a to z důvodu vysokých fixních nákladů a nemožnosti pružně omezit výrobu, neboť pece musí být v tomto specifickém výrobním procesu plně vytíženy. |
| --- | --- |

(165)

Klesající výroba měla na odvětví významný dopad, který se projevil ztrátovostí v letech 2020–2021, a to z důvodu vysokých fixních nákladů a nemožnosti pružně omezit výrobu, neboť pece musí být v tomto specifickém výrobním procesu plně vytíženy.

| (166) | I za takových nepříznivých okolností byly nezbytné trvalé investice, zejména k nahrazení pecí s přísně omezenou životností. To vedlo k dalšímu finančnímu tlaku na výrobce. |
| --- | --- |

(166)

I za takových nepříznivých okolností byly nezbytné trvalé investice, zejména k nahrazení pecí s přísně omezenou životností. To vedlo k dalšímu finančnímu tlaku na výrobce.

| (167) | S ohledem na všechny výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že výrobnímu odvětví Unie byla v průběhu období přezkumného šetření nadále působena podstatná újma ve smyslu článku 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(167)

S ohledem na všechny výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že výrobnímu odvětví Unie byla v průběhu období přezkumného šetření nadále působena podstatná újma ve smyslu článku 3 základního nařízení.

6.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

| (168) | V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo souběžně utrpět také újmu způsobenou jinými známými činiteli. |
| --- | --- |

(168)

V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo souběžně utrpět také újmu způsobenou jinými známými činiteli.

| (169) | V letech před obdobím přezkumného šetření k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie jednoznačně přispěla přetrvávající přítomnost čínského dovozu, který vyvíjel cenový tlak na trh EU. Nicméně, vzhledem k cenám čínského dovozu, které nepůsobily újmu během období přezkumného šetření a které byly mnohem vyšší než prodejní ceny a výrobní náklady výrobního odvětví Unie, a nevyvíjely tedy na výrobní odvětví Unie žádný tlak, Komise analyzovala, zda újmu nezpůsobily jiné faktory než dumpingový dovoz z Číny. Mezi tyto faktory patří: dovoz z Egypta v důsledku rozšíření čínské výrobní kapacity, zvýšení výrobních nákladů v Unii, smluvní podmínky s uživateli. |
| --- | --- |

(169)

V letech před obdobím přezkumného šetření k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie jednoznačně přispěla přetrvávající přítomnost čínského dovozu, který vyvíjel cenový tlak na trh EU. Nicméně, vzhledem k cenám čínského dovozu, které nepůsobily újmu během období přezkumného šetření a které byly mnohem vyšší než prodejní ceny a výrobní náklady výrobního odvětví Unie, a nevyvíjely tedy na výrobní odvětví Unie žádný tlak, Komise analyzovala, zda újmu nezpůsobily jiné faktory než dumpingový dovoz z Číny. Mezi tyto faktory patří: dovoz z Egypta v důsledku rozšíření čínské výrobní kapacity, zvýšení výrobních nákladů v Unii, smluvní podmínky s uživateli.

| (170) | Čínští výrobci výrobků z nekonečných skleněných vláken se sídlem mimo Čínu, konkrétně v Egyptě, měli v období přezkumného šetření podíl na trhu stále 12,7 % a jejich dovozní ceny byly výrazně nižší než ceny zjištěné v ostatních zemích i než ceny výrobního odvětví Unie. Cenový tlak ze strany čínských výrobců výrobků z nekonečných skleněných vláken se sídlem mimo Čínu tedy přetrvával po celé posuzované období. Tento závěr je v souladu s předchozím šetřením týkajícím se stejného výrobku (53). |
| --- | --- |

(170)

Čínští výrobci výrobků z nekonečných skleněných vláken se sídlem mimo Čínu, konkrétně v Egyptě, měli v období přezkumného šetření podíl na trhu stále 12,7 % a jejich dovozní ceny byly výrazně nižší než ceny zjištěné v ostatních zemích i než ceny výrobního odvětví Unie. Cenový tlak ze strany čínských výrobců výrobků z nekonečných skleněných vláken se sídlem mimo Čínu tedy přetrvával po celé posuzované období. Tento závěr je v souladu s předchozím šetřením týkajícím se stejného výrobku (53).

53

| (171) | Kromě toho, jak je vysvětleno výše ve 149. bodě odůvodnění, v druhé polovině posuzovaného období (2020 – období přezkumného šetření) umožnil celosvětový nedostatek způsobený vládními opatřeními v souvislosti s pandemií COVID-19 výrobnímu odvětví Unie začít se zotavovat v oblasti prodeje, ale zároveň se toto odvětví muselo vyrovnat se zvýšenými výrobními náklady, jako jsou zvýšené fixní náklady v důsledku dočasného nevyužívání kapacit v reakci na omezení uživatelských výrobních odvětví v souvislosti s onemocněním COVID-19 a zvýšené náklady na energii a některé suroviny. Současně výrobní odvětví Unie nebylo schopno okamžitě podstatně zvýšit objem výroby kvůli času potřebnému k obnovení nevyužitých kapacit. V důsledku toho byli uživatelé v EU dočasně nuceni nakupovat dovážené zboží z Číny za mnohem vyšší ceny, což vedlo ke zvýšení podílu Číny na trhu v období přezkumného šetření na 6,5 %. |
| --- | --- |

(171)

Kromě toho, jak je vysvětleno výše ve 149. bodě odůvodnění, v druhé polovině posuzovaného období (2020 – období přezkumného šetření) umožnil celosvětový nedostatek způsobený vládními opatřeními v souvislosti s pandemií COVID-19 výrobnímu odvětví Unie začít se zotavovat v oblasti prodeje, ale zároveň se toto odvětví muselo vyrovnat se zvýšenými výrobními náklady, jako jsou zvýšené fixní náklady v důsledku dočasného nevyužívání kapacit v reakci na omezení uživatelských výrobních odvětví v souvislosti s onemocněním COVID-19 a zvýšené náklady na energii a některé suroviny. Současně výrobní odvětví Unie nebylo schopno okamžitě podstatně zvýšit objem výroby kvůli času potřebnému k obnovení nevyužitých kapacit. V důsledku toho byli uživatelé v EU dočasně nuceni nakupovat dovážené zboží z Číny za mnohem vyšší ceny, což vedlo ke zvýšení podílu Číny na trhu v období přezkumného šetření na 6,5 %.

| (172) | Kromě toho, jak je vysvětleno ve 150. bodě odůvodnění, mělo výrobní odvětví Unie s uživateli dlouhodobé smlouvy, a nemohlo tedy okamžitě zvýšit své prodejní ceny, aby využilo lepší situace na trhu a neexistence čínských cen působících újmu. Naproti tomu čínští výrobci výrobků z nekonečných skleněných vláken měli možnost pružně dodávat za spotových podmínek, a proto zvýšili své ceny v souladu s tržní úrovní. V důsledku toho byly všechny ukazatele finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření záporné. |
| --- | --- |

(172)

Kromě toho, jak je vysvětleno ve 150. bodě odůvodnění, mělo výrobní odvětví Unie s uživateli dlouhodobé smlouvy, a nemohlo tedy okamžitě zvýšit své prodejní ceny, aby využilo lepší situace na trhu a neexistence čínských cen působících újmu. Naproti tomu čínští výrobci výrobků z nekonečných skleněných vláken měli možnost pružně dodávat za spotových podmínek, a proto zvýšili své ceny v souladu s tržní úrovní. V důsledku toho byly všechny ukazatele finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření záporné.

| (173) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období přezkumného šetření, nelze přičítat dumpingovému dovozu z Číny a že na situaci působící újmu výrobnímu odvětví Unie v období přezkumného šetření měly vliv jiné činitele, zohledněné jednotlivě či společně, které narušují příčinnou souvislost mezi čínským dovozem a újmou, kterou výrobní odvětví Unie v období přezkumného šetření utrpělo. |
| --- | --- |

(173)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období přezkumného šetření, nelze přičítat dumpingovému dovozu z Číny a že na situaci působící újmu výrobnímu odvětví Unie v období přezkumného šetření měly vliv jiné činitele, zohledněné jednotlivě či společně, které narušují příčinnou souvislost mezi čínským dovozem a újmou, kterou výrobní odvětví Unie v období přezkumného šetření utrpělo.

| (174) | Komise dále v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení posuzovala, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené dumpingovým dovozem z Číny, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(174)

Komise dále v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení posuzovala, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené dumpingovým dovozem z Číny, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.

7.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY ZPŮSOBENÉ DUMPINGOVÝM DOVOZEM Z ČÍNY

PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY ZPŮSOBENÉ DUMPINGOVÝM DOVOZEM Z ČÍNY

| (175) | Při posuzování pravděpodobnosti obnovení újmy způsobené dumpingovým dovozem z Číny Komise zkoumala tyto faktory: a) pravděpodobné cenové úrovně dovozu z Číny při neexistenci antidumpingových opatření, b) atraktivitu trhu Unie, c) výrobní kapacitu a volnou kapacitu v Číně. |
| --- | --- |

(175)

Při posuzování pravděpodobnosti obnovení újmy způsobené dumpingovým dovozem z Číny Komise zkoumala tyto faktory: a) pravděpodobné cenové úrovně dovozu z Číny při neexistenci antidumpingových opatření, b) atraktivitu trhu Unie, c) výrobní kapacitu a volnou kapacitu v Číně.

7.1.1.   Pravděpodobné úrovně cen dovozu z Číny při neexistenci antidumpingových opatření

Pravděpodobné úrovně cen dovozu z Číny při neexistenci antidumpingových opatření

| (176) | Šetření ukázalo, že ceny čínského dumpingového dovozu, uváděné na úrovni CIF, se v posledním roce posuzovaného období, tj. mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření, výrazně zvýšily (o 46 %). Toto zvýšení však bylo způsobeno především mimořádným nárůstem nákladů na dopravu během období přezkumného šetření. Odhadovaná čínská cena na úrovni ceny ze závodu se v letech 2020 až 2021 zvýšila pouze o 5 % a činila přibližně 907 EUR za tunu, tedy výrazně pod průměrnou cenou ze závodu u výrobců v Unii (1 092 EUR za tunu). Pokud by náklady na dopravu zůstaly v letech 2020 až 2021 nezměněné, ceny čínského dovozu bez cla by byly o 21,1 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, přičemž by tento dovoz zůstal pod výrobními náklady výrobního odvětví Unie, podobně jako v letech před obdobím přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(176)

Šetření ukázalo, že ceny čínského dumpingového dovozu, uváděné na úrovni CIF, se v posledním roce posuzovaného období, tj. mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření, výrazně zvýšily (o 46 %). Toto zvýšení však bylo způsobeno především mimořádným nárůstem nákladů na dopravu během období přezkumného šetření. Odhadovaná čínská cena na úrovni ceny ze závodu se v letech 2020 až 2021 zvýšila pouze o 5 % a činila přibližně 907 EUR za tunu, tedy výrazně pod průměrnou cenou ze závodu u výrobců v Unii (1 092 EUR za tunu). Pokud by náklady na dopravu zůstaly v letech 2020 až 2021 nezměněné, ceny čínského dovozu bez cla by byly o 21,1 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, přičemž by tento dovoz zůstal pod výrobními náklady výrobního odvětví Unie, podobně jako v letech před obdobím přezkumného šetření.

| (177) | Kromě toho byl nárůst nákladů na dopravu výjimečný a dočasný, neboť se od roku 2020 do roku 2021 zvýšil sedmkrát, zatímco v listopadu 2022 klesl zpět na původní úroveň roku 2020 (54). V důsledku toho se v listopadu 2022 snížila i cena čínského dovozu a na začátku roku 2023 se čínská dovozní cena na úrovni CIF vrátila na úroveň ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření, a to ve výši 1 093 EUR za tunu. Na začátku roku 2023 byly čínské dovozní ceny ve skutečnosti opět o 14,9 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie po období přezkumného šetření a byly výrazně nižší než výrobní náklady výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření (průměrně 1 181 EUR za tunu v roce 2022) a po období přezkumného šetření (průměrně 1 445 EUR za tunu v roce 2022) (55). |
| --- | --- |

(177)

Kromě toho byl nárůst nákladů na dopravu výjimečný a dočasný, neboť se od roku 2020 do roku 2021 zvýšil sedmkrát, zatímco v listopadu 2022 klesl zpět na původní úroveň roku 2020 (54). V důsledku toho se v listopadu 2022 snížila i cena čínského dovozu a na začátku roku 2023 se čínská dovozní cena na úrovni CIF vrátila na úroveň ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření, a to ve výši 1 093 EUR za tunu. Na začátku roku 2023 byly čínské dovozní ceny ve skutečnosti opět o 14,9 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie po období přezkumného šetření a byly výrazně nižší než výrobní náklady výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření (průměrně 1 181 EUR za tunu v roce 2022) a po období přezkumného šetření (průměrně 1 445 EUR za tunu v roce 2022) (55).

54

55

| (178) | Na základě výše uvedené analýzy dospěla Komise k závěru, že čínské dovozní ceny na úrovni CIF se dočasně zvýšily v důsledku zvýšených nákladů na dopravu, ale jakmile se tyto náklady vrátily v listopadu 2022 na původní úroveň, začaly se dovozní ceny vracet na úroveň před obdobím přezkumného šetření, což vedlo k výraznému cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie a k jejich stlačení. Vzhledem k výjimečnému a dočasnému zvýšení čínských dovozních cen v období přezkumného šetření a jejich vývoji po skončení přezkumného šetření je pravděpodobné, že v případě neexistence antidumpingových opatření by se ceny dumpingového dovozu z Číny podbízely cenám výrobního odvětví Unie a stlačovaly by je. |
| --- | --- |

(178)

Na základě výše uvedené analýzy dospěla Komise k závěru, že čínské dovozní ceny na úrovni CIF se dočasně zvýšily v důsledku zvýšených nákladů na dopravu, ale jakmile se tyto náklady vrátily v listopadu 2022 na původní úroveň, začaly se dovozní ceny vracet na úroveň před obdobím přezkumného šetření, což vedlo k výraznému cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie a k jejich stlačení. Vzhledem k výjimečnému a dočasnému zvýšení čínských dovozních cen v období přezkumného šetření a jejich vývoji po skončení přezkumného šetření je pravděpodobné, že v případě neexistence antidumpingových opatření by se ceny dumpingového dovozu z Číny podbízely cenám výrobního odvětví Unie a stlačovaly by je.

7.1.2.   Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (179) | Trh Unie je atraktivní z hlediska velikosti a cen, vzhledem k úrovni spotřeby v Unii a vyšší úrovni cen v Unii ve srovnání s jinými významnými místy určení čínského vývozu. Vývozní statistiky z databáze Global Trade Atlas (56) ukázaly, že čínské vývozní ceny do Unie byly v období přezkumného šetření v průměru o 26 % vyšší než čínské vývozní ceny na tři největší vývozní trhy (Spojené státy, Jižní Korea a Indie, s výjimkou Unie). Díky tomu je trh Unie lukrativnější destinací než jiné trhy třetích zemí. Trh Unie byl již během období přezkumného šetření druhým největším cílovým místem pro vývoz výrobků z nekonečných skleněných vláken z Číny. Čína je navíc třetím největším vývozcem výrobků z nekonečných skleněných vláken do Unie, a to hned po Malajsii a Egyptě. |
| --- | --- |

(179)

Trh Unie je atraktivní z hlediska velikosti a cen, vzhledem k úrovni spotřeby v Unii a vyšší úrovni cen v Unii ve srovnání s jinými významnými místy určení čínského vývozu. Vývozní statistiky z databáze Global Trade Atlas (56) ukázaly, že čínské vývozní ceny do Unie byly v období přezkumného šetření v průměru o 26 % vyšší než čínské vývozní ceny na tři největší vývozní trhy (Spojené státy, Jižní Korea a Indie, s výjimkou Unie). Díky tomu je trh Unie lukrativnější destinací než jiné trhy třetích zemí. Trh Unie byl již během období přezkumného šetření druhým největším cílovým místem pro vývoz výrobků z nekonečných skleněných vláken z Číny. Čína je navíc třetím největším vývozcem výrobků z nekonečných skleněných vláken do Unie, a to hned po Malajsii a Egyptě.

56

| (180) | Zkoumání údajů z doby po skončení období přezkumného šetření navíc ukázalo, že dovoz z Číny se dramaticky zvýšil, a to z přibližně 61 000 tun v období přezkumného šetření na více než 91 000 tun v roce 2022 (nárůst o 50 %), což plně odhaluje atraktivitu trhu Unie pro čínské výrobce výrobků z nekonečných skleněných vláken. |
| --- | --- |

(180)

Zkoumání údajů z doby po skončení období přezkumného šetření navíc ukázalo, že dovoz z Číny se dramaticky zvýšil, a to z přibližně 61 000 tun v období přezkumného šetření na více než 91 000 tun v roce 2022 (nárůst o 50 %), což plně odhaluje atraktivitu trhu Unie pro čínské výrobce výrobků z nekonečných skleněných vláken.

| (181) | Atraktivitu trhu Unie pro výrobce výrobků z nekonečných skleněných vláken v Číně rovněž potvrzuje skutečnost, že společnost CPIC a skupina CNBM Group (hlavní výrobci výrobků z nekonečných skleněných vláken v Číně) významně investovaly do zahájení významného vývozu výrobků z nekonečných skleněných vláken ze závodů v Bahrajnu a Egyptě, aby dodávaly na evropský trh krátce po uložení antisubvenčních a antidumpingových opatření vůči Číně v prosinci 2014. Jak bylo potvrzeno v předchozím šetření týkajícím se stejného výrobku (57), skupina CNBM Group otevřela závod v Egyptě výslovně za účelem prodeje výrobků z nekonečných skleněných vláken na trh Unie s cílem vyhnout se platným clům na dovoz z Číny. |
| --- | --- |

(181)

Atraktivitu trhu Unie pro výrobce výrobků z nekonečných skleněných vláken v Číně rovněž potvrzuje skutečnost, že společnost CPIC a skupina CNBM Group (hlavní výrobci výrobků z nekonečných skleněných vláken v Číně) významně investovaly do zahájení významného vývozu výrobků z nekonečných skleněných vláken ze závodů v Bahrajnu a Egyptě, aby dodávaly na evropský trh krátce po uložení antisubvenčních a antidumpingových opatření vůči Číně v prosinci 2014. Jak bylo potvrzeno v předchozím šetření týkajícím se stejného výrobku (57), skupina CNBM Group otevřela závod v Egyptě výslovně za účelem prodeje výrobků z nekonečných skleněných vláken na trh Unie s cílem vyhnout se platným clům na dovoz z Číny.

57

| (182) | Vzhledem k atraktivitě trhu Unie, pokud jde o jeho velikost, historické obchodní toky a vývoj těchto obchodních toků po skončení období přezkumného šetření, je pravděpodobné, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, na trh Unie by se přesměrovalo značné množství, které se v současnosti prodává na jiné trhy. |
| --- | --- |

(182)

Vzhledem k atraktivitě trhu Unie, pokud jde o jeho velikost, historické obchodní toky a vývoj těchto obchodních toků po skončení období přezkumného šetření, je pravděpodobné, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, na trh Unie by se přesměrovalo značné množství, které se v současnosti prodává na jiné trhy.

7.1.3.   Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně

Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně

| (183) | Na základě informací poskytnutých žadatelem činily nadměrné kapacity v Číně nejméně 1,1 milionu tun, což představuje více než 100 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Navzdory nadměrným strukturálním kapacitám na čínském domácím trhu výrobci po skončení období přezkumného šetření pokračovali v rozšiřování stávajících kapacit nebo oznámili vznik nových. Pokud by k oznámenému zvýšení kapacity došlo, činily by čínské nadměrné kapacity 2,6 milionu tun, což by představovalo více než dvojnásobek celkové spotřeby Unie během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(183)

Na základě informací poskytnutých žadatelem činily nadměrné kapacity v Číně nejméně 1,1 milionu tun, což představuje více než 100 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Navzdory nadměrným strukturálním kapacitám na čínském domácím trhu výrobci po skončení období přezkumného šetření pokračovali v rozšiřování stávajících kapacit nebo oznámili vznik nových. Pokud by k oznámenému zvýšení kapacity došlo, činily by čínské nadměrné kapacity 2,6 milionu tun, což by představovalo více než dvojnásobek celkové spotřeby Unie během období přezkumného šetření.

| (184) | Vzhledem k výše popsané atraktivitě trhu Unie je pravděpodobné, že v případě zrušení antidumpingových opatření by stávající volné kapacity z Číny mohly být dodávány na trh Unie. |
| --- | --- |

(184)

Vzhledem k výše popsané atraktivitě trhu Unie je pravděpodobné, že v případě zrušení antidumpingových opatření by stávající volné kapacity z Číny mohly být dodávány na trh Unie.

7.2.   Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy způsobené dumpingovým dovozem z Číny

Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy způsobené dumpingovým dovozem z Číny

| (185) | Pokud by opatření pozbyla platnosti, lze důvodně očekávat, že v důsledku atraktivity trhu Unie a dostupné obrovské volné kapacity v Číně by došlo k podstatnému zvýšení dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken z Číny do Unie za dumpingové ceny, což by vedlo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie a k jejich stlačení. Čínský vývoz do Unie by rychle získal ještě větší podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie, které by čelilo okamžitému poklesu objemu prodeje a zvýšení fixních jednotkových nákladů. Zvýšení fixních nákladů v kombinaci s poklesem prodejních cen by okamžitě negativně ovlivnilo ziskovost výrobního odvětví Unie, která zůstala v období přezkumného šetření záporná. V důsledku toho by se výrobní odvětví Unie stalo ještě ztrátovějším a jeho životaschopnost by byla ohrožena. |
| --- | --- |

(185)

Pokud by opatření pozbyla platnosti, lze důvodně očekávat, že v důsledku atraktivity trhu Unie a dostupné obrovské volné kapacity v Číně by došlo k podstatnému zvýšení dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken z Číny do Unie za dumpingové ceny, což by vedlo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie a k jejich stlačení. Čínský vývoz do Unie by rychle získal ještě větší podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie, které by čelilo okamžitému poklesu objemu prodeje a zvýšení fixních jednotkových nákladů. Zvýšení fixních nákladů v kombinaci s poklesem prodejních cen by okamžitě negativně ovlivnilo ziskovost výrobního odvětví Unie, která zůstala v období přezkumného šetření záporná. V důsledku toho by se výrobní odvětví Unie stalo ještě ztrátovějším a jeho životaschopnost by byla ohrožena.

| (186) | Na tomto základě byl vyvozen závěr, že zrušení opatření by pravděpodobně vedlo ke značnému navýšení dumpingového dovozu z Číny za ceny působící újmu, které by byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie a stlačovaly by je, což by způsobilo podstatnou újmu a dále zhoršilo již tak nepříznivou situaci výrobního odvětví Unie zjištěnou během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(186)

Na tomto základě byl vyvozen závěr, že zrušení opatření by pravděpodobně vedlo ke značnému navýšení dumpingového dovozu z Číny za ceny působící újmu, které by byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie a stlačovaly by je, což by způsobilo podstatnou újmu a dále zhoršilo již tak nepříznivou situaci výrobního odvětví Unie zjištěnou během období přezkumného šetření.

8.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (187) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení všech různých příslušných zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(187)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení všech různých příslušných zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

8.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (188) | Šetření prokázalo, že výrobnímu odvětví Unie vznikla újma a že zrušení opatření by pravděpodobně vedlo k významnému nárůstu dumpingového čínského dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken, což by vedlo k výraznému cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie a k jejich stlačení, a tím k dalšímu zhoršení podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, která byla zjištěna během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(188)

Šetření prokázalo, že výrobnímu odvětví Unie vznikla újma a že zrušení opatření by pravděpodobně vedlo k významnému nárůstu dumpingového čínského dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken, což by vedlo k výraznému cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie a k jejich stlačení, a tím k dalšímu zhoršení podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, která byla zjištěna během období přezkumného šetření.

| (189) | Komise proto dospěla k závěru, že je v zájmu výrobního odvětví Unie zachovat platná opatření. |
| --- | --- |

(189)

Komise proto dospěla k závěru, že je v zájmu výrobního odvětví Unie zachovat platná opatření.

8.2.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (190) | Komise vyzvala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se šetření zúčastnili. Pouze jeden dovozce se zaregistroval jako zúčastněná strana, ale na dotazník neodpověděl. |
| --- | --- |

(190)

Komise vyzvala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se šetření zúčastnili. Pouze jeden dovozce se zaregistroval jako zúčastněná strana, ale na dotazník neodpověděl.

| (191) | Komise se domnívala, že výrobky z nekonečných skleněných vláken jsou do značné míry standardizovány a jejich zdroje dodávek lze účinně měnit. |
| --- | --- |

(191)

Komise se domnívala, že výrobky z nekonečných skleněných vláken jsou do značné míry standardizovány a jejich zdroje dodávek lze účinně měnit.

| (192) | Na tomto základě a rovněž vzhledem k alternativním zdrojům dostupných dodávek, na které se opatření nevztahují, dospěla Komise k závěru, že v současnosti platná opatření neměla na situaci dovozců žádné významné nepříznivé účinky a že zachování opatření by na ně nemělo nepatřičný nepříznivý vliv. |
| --- | --- |

(192)

Na tomto základě a rovněž vzhledem k alternativním zdrojům dostupných dodávek, na které se opatření nevztahují, dospěla Komise k závěru, že v současnosti platná opatření neměla na situaci dovozců žádné významné nepříznivé účinky a že zachování opatření by na ně nemělo nepatřičný nepříznivý vliv.

8.3.   Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

| (193) | Jako zúčastněné strany se zaregistrovali pouze tři jednotliví uživatelé a jedno sdružení uživatelů (58), avšak nikdo z nich neodpověděl na dotazník Komise. |
| --- | --- |

(193)

Jako zúčastněné strany se zaregistrovali pouze tři jednotliví uživatelé a jedno sdružení uživatelů (58), avšak nikdo z nich neodpověděl na dotazník Komise.

58

| (194) | Sdružení uživatelů se k opatřením postavilo kladně a uvedlo, že výrobci výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii jsou hybnou silou výzkumu, vývoje a inovací (59). Bez nich by se navazující textilní průmysl a inovace v tomto odvětví zastavily. V případě ukončení činnosti výrobního odvětví Unie by se textilní průmysl v EU stal téměř úplně závislým na dodávkách pramenců od státních společností v Číně, což by ho dostalo do velmi zranitelného postavení. Toto riziko se projevilo již během pandemie COVID-19, kdy několik výrobců textilií v Unii obdrželo odmítnutí od dodavatelů pramenců z Číny s tím, že nebudou dodávat zahraničním zákazníkům, dokud nedojde ke zmírnění nedostatku na domácím trhu. Přežití navazujícího textilního průmyslu v Unii tedy závisí také na životaschopnosti výrobního odvětví Unie, jež produkuje výrobky z nekonečných skleněných vláken. |
| --- | --- |

(194)

Sdružení uživatelů se k opatřením postavilo kladně a uvedlo, že výrobci výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii jsou hybnou silou výzkumu, vývoje a inovací (59). Bez nich by se navazující textilní průmysl a inovace v tomto odvětví zastavily. V případě ukončení činnosti výrobního odvětví Unie by se textilní průmysl v EU stal téměř úplně závislým na dodávkách pramenců od státních společností v Číně, což by ho dostalo do velmi zranitelného postavení. Toto riziko se projevilo již během pandemie COVID-19, kdy několik výrobců textilií v Unii obdrželo odmítnutí od dodavatelů pramenců z Číny s tím, že nebudou dodávat zahraničním zákazníkům, dokud nedojde ke zmírnění nedostatku na domácím trhu. Přežití navazujícího textilního průmyslu v Unii tedy závisí také na životaschopnosti výrobního odvětví Unie, jež produkuje výrobky z nekonečných skleněných vláken.

59

| (195) | Jelikož se nepřihlásili žádní jednotliví uživatelé, jsou nejlepšími dostupnými údaji, které má Komise v tomto ohledu k dispozici, závěry z minulých šetření: z přezkumu antidumpingových opatření před pozbytím platnosti podrobně popsaného v prováděcím nařízení (EU) 2017/724, v němž se dospělo k závěru, že prodloužení platnosti opatření by mělo omezený dopad na situaci uživatelů, a z antisubvenčního šetření podrobně popsaného v prováděcím nařízení (EU) 2020/379, v němž byl učiněn závěr, že vzhledem k alternativním zdrojům dostupné nabídky, na něž se opatření nevztahují, a vzhledem k tomu, že neexistují žádné důkazy, které by jasně ukazovaly, že dodatečné náklady plynoucí z opatření uložených na dovoz nemohou být uživateli absorbovány, negativní účinky na uživatele jasně neprokázaly, že není v zájmu Unie opatření uplatnit. |
| --- | --- |

(195)

Jelikož se nepřihlásili žádní jednotliví uživatelé, jsou nejlepšími dostupnými údaji, které má Komise v tomto ohledu k dispozici, závěry z minulých šetření: z přezkumu antidumpingových opatření před pozbytím platnosti podrobně popsaného v prováděcím nařízení (EU) 2017/724, v němž se dospělo k závěru, že prodloužení platnosti opatření by mělo omezený dopad na situaci uživatelů, a z antisubvenčního šetření podrobně popsaného v prováděcím nařízení (EU) 2020/379, v němž byl učiněn závěr, že vzhledem k alternativním zdrojům dostupné nabídky, na něž se opatření nevztahují, a vzhledem k tomu, že neexistují žádné důkazy, které by jasně ukazovaly, že dodatečné náklady plynoucí z opatření uložených na dovoz nemohou být uživateli absorbovány, negativní účinky na uživatele jasně neprokázaly, že není v zájmu Unie opatření uplatnit.

8.4.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (196) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud jde o zájem Unie, neexistují žádné přesvědčivé důvody, aby stávající opatření uložená na dovoz výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Číny nebyla zachována. |
| --- | --- |

(196)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud jde o zájem Unie, neexistují žádné přesvědčivé důvody, aby stávající opatření uložená na dovoz výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Číny nebyla zachována.

9.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (197) | Na základě závěrů, ke kterým dospěla Komise ohledně přetrvání dumpingu, obnovení újmy způsobené dumpingovým dovozem z Číny a zájmu Unie, by měla být antidumpingová opatření týkající se výrobků z nekonečných skleněných vláken z Číny zachována. |
| --- | --- |

(197)

Na základě závěrů, ke kterým dospěla Komise ohledně přetrvání dumpingu, obnovení újmy způsobené dumpingovým dovozem z Číny a zájmu Unie, by měla být antidumpingová opatření týkající se výrobků z nekonečných skleněných vláken z Číny zachována.

| (198) | Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření kvůli rozdílu mezi celními sazbami je nutno přijmout zvláštní opatření, která zajistí uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není taková faktura přiložena, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(198)

Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření kvůli rozdílu mezi celními sazbami je nutno přijmout zvláštní opatření, která zajistí uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není taková faktura přiložena, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (199) | I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy. |
| --- | --- |

(199)

I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy.

| (200) | Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo. |
| --- | --- |

(200)

Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo.

| (201) | Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z Čínské lidové republiky a vyrobeného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na něj vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(201)

Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z Čínské lidové republiky a vyrobeného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na něj vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla.

| (202) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být předložena Komisi (60). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(202)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být předložena Komisi (60). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

60

Úředním věstníku Evropské unie

| (203) | Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. V návaznosti na toto poskytnutí informací jim byla rovněž poskytnuta lhůta k vyjádření. V tomto nařízení byly řešeny drobné opravy údajů výrobního odvětví Unie, žádné další připomínky nebyly obdrženy. |
| --- | --- |

(203)

Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. V návaznosti na toto poskytnutí informací jim byla rovněž poskytnuta lhůta k vyjádření. V tomto nařízení byly řešeny drobné opravy údajů výrobního odvětví Unie, žádné další připomínky nebyly obdrženy.

| (204) | S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (61), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
| --- | --- |

(204)

S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (61), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce.

61

| (205) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(205)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (kódy TARIC 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039), 7019 14 00 a 7019 15 00 (62) a pocházející z Čínské lidové republiky.

2.   Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Společnost | Antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Doplňkový kód TARIC Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. | 14,5 | B990 |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd. | 0 | A983 |
| Chongqing Polycomp International Corporation | 19,9 | B991 |
| Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2017/724 | 15,9 | |
| Všechny ostatní společnosti | 19,9 | A999 |

Společnost

Antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

Doplňkový kód TARIC Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.

14,5

B990

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd.

0

A983

Chongqing Polycomp International Corporation

19,9

B991

Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2017/724

15,9

Všechny ostatní společnosti

19,9

A999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění: „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) (výrobku, který je předmětem přezkumu) prodávaného na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v [dotčené zemi]. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.

4.   V případech, kdy bylo zboží před vstupem do volného oběhu poškozeno, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto za účelem stanovení celní hodnoty podle čl. 131 odst. 2 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 (63)
  rozdělena, musí být výše antidumpingového cla, vypočítaná na základě výše stanovené částky, snížena o procentní podíl, který odpovídá poměrnému rozdělení ceny skutečně zaplacené nebo splatné.

5.   Pokud budou konečná vyrovnávací cla uložená článkem 1 prováděcího nařízení (EU) 2021/328 změněna nebo zrušena, cla uvedená v odstavci 2 se zvýší o stejný podíl, přičemž se omezí na zjištěné skutečné dumpingové rozpětí nebo na rozpětí újmy zjištěné v příslušných případech u jednotlivých společností, a to s účinkem od vstupu tohoto nařízení v platnost.

6.   V případech, kdy bylo u určitých vyvážejících výrobců od antidumpingového cla odečteno vyrovnávací clo, vedou žádosti o vrácení zaplaceného cla podle článku 21 nařízení (EU) 2016/1037 rovněž k posouzení dumpingového rozpětí u tohoto vyvážejícího výrobce, které převažovalo v období šetření týkajícím se vrácení zaplaceného cla. Částka, která má být vrácena žadateli, nesmí překročit rozdíl mezi vybraným clem a kombinovanými vyrovnávacími a antidumpingovými cly stanovenými při šetření týkajícím se vrácení cla.

7.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 248/2011 ze dne 9. března 2011, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 67, 15.3.2011, s. 2).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1379/2014 ze dne 16. prosince 2014, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých výrobků ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 248/2011, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 367, 23.12.2014, s. 22).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/724 ze dne 24. dubna 2017, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 107, 25.4.2017, s. 4).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/328 ze dne 24. února 2021, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 (Úř. věst. L 65, 25.2.2021, s. 1).

5

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/870 ze dne 24. června 2020, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní vyrovnávací clo uložené na dovoz výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Egypta, a kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na evidovaný dovoz výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Egypta (Úř. věst. L 201, 25.6.2020, s. 10).

6

(7)  
  Úř. věst. C 167, 21.4.2022, s. 20.

7

(8)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2595

8

(9)  Od 1. ledna 2022 se zařazení rohoží změnilo z kódu KN 7019 31 00 na kódy KN 7019 14 00 a 7019 15 00. Do 31. prosince 2021 byly použitelné kódy TARIC 7019310010 a 7019310090. Od 1. ledna 2022 se nahrazují kódy TARIC 7019140010, 7019140090, 7019150010 a 7019150090.

9

(10)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/492 ze dne 1. dubna 2020, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých tkaných a/nebo vpichovaných textilií ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a Egypta (Úř. věst. L 108, 6.4.2020, s. 1).

10

(11)  Tamtéž, 161., 162. a 167. bod odůvodnění.

11

(12)  Tamtéž, 116. až 119. bod odůvodnění.

12

(13)  Tamtéž, 120. až 122. bod odůvodnění. Lze mít za to, že právo příslušných státních orgánů jmenovat a odvolávat klíčové vedoucí pracovníky ve státních podnicích, zakotvené v čínských právních předpisech, odráží odpovídající vlastnická práva, avšak dalším kanálem, jehož prostřednictvím může stát zasahovat do podnikatelských rozhodnutí, jsou buňky Komunistické strany Číny v podnicích, a to jak státních, tak soukromých. Podle práva obchodních společností v ČLR má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy této strany v souladu se stranickými stanovami) a daná společnost musí pro činnost stranické organizace vytvořit nezbytné podmínky. V minulosti tento požadavek podle všeho nebyl vždy dodržován ani přísně vymáhán. Nejpozději od roku 2016 však Komunistická strana Číny posílila své nároky, pokud jde o ovládání obchodních rozhodnutí státních podniků jakožto politický princip. Komunistická strana Číny údajně vyvíjí tlak i na soukromé společnosti, aby na první místo stavěly „vlastenectví“ a dodržovaly stranickou kázeň. V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1,86 milionu soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných v rámci společností, v nichž působí. Tato pravidla mají obecnou platnost v celém čínském hospodářství, a ve všech odvětvích, včetně výrobců hliníkových fólií a dodavatelů jejich vstupů.

13

(14)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/492, 123. až 138. bod odůvodnění.

14

, 123. až 138

(15)  Tamtéž, 139. až 142. bod odůvodnění.

15

(16)  Tamtéž, 143. až 145. bod odůvodnění.

16

(17)  Tamtéž, 146. až 155. bod odůvodnění.

17

(18)  Pracovní dokument útvarů Komise SWD(2017) 483 final/2, 20. 12. 2017, k dispozici na adrese: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

18

(19)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/328.

19

(20)  Viz 14. pětiletý plán rozvoje odvětví surovin, oddíl IV, pododdíl 3.

20

(21)  K dispozici na adrese: www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/content_5449193.htm (vyhledáno dne 26. října 2022).

21

(22)  K dispozici na adrese: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tg/art/2021/art_ba8afb04dc694ad8a5830f15bd5ffda7.html (vyhledáno dne 26. října 2022).

22

(23)  Viz 14. pětiletý plán provincie Šan-tung pro stavební materiály, kapitola IV, oddíl 4; k dispozici na adrese: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211129/1190544.shtml (vyhledáno dne 26. října 2022).

23

(24)  Viz 14. pětiletý plán provincie Čchung-čching pro rozvoj strategických a rozvíjejících se odvětví, který je k dispozici na adrese: Http://www.cq.gov.cn/zwgk/zfxxgkzl/fdzdgknr/ghxx/zxgh/202203/t20220318_10526318.html (vyhledáno dne 26. října 2022).

24

(25)  Tříletý akční plán provincie Kuang-si pro strategická a rozvíjející se odvětví:
  „Intenzivně rozvíjet odvětví nových materiálů. V rámci prosazování nejmodernějších technologií a rozvoje špičkových výrobků se soustředí na vývoj vysoce výkonných ocelových materiálů, špičkových materiálů z neželezných kovů, vysoce kvalitních materiálů z uhličitanu vápenatého, materiálů určených do baterií pro nové zdroje energie, vysoce výkonných kompozitních materiálů ze skleněných vláken, grafenu atd. Do roku 2023 dosáhne hodnota výroby v odvětví nových materiálů 133 miliard jüanů a přidaná hodnota 44 miliard jüanů.“

25

„Intenzivně rozvíjet odvětví nových materiálů. V rámci prosazování nejmodernějších technologií a rozvoje špičkových výrobků se soustředí na vývoj vysoce výkonných ocelových materiálů, špičkových materiálů z neželezných kovů, vysoce kvalitních materiálů z uhličitanu vápenatého, materiálů určených do baterií pro nové zdroje energie, vysoce výkonných kompozitních materiálů ze skleněných vláken, grafenu atd. Do roku 2023 dosáhne hodnota výroby v odvětví nových materiálů 133 miliard jüanů a přidaná hodnota 44 miliard jüanů.“

(26)  14. pětiletý plán provincie Chu-pej pro vysoce kvalitní rozvoj nových materiálů:
  „Zaměřit se na podporu inteligentní výrobní technologie velkých pecí na výrobu skleněných vláken, výrobků a technologií ze skleněných vláken pro sítě 5G atd. a podporovat společný vědecký výzkum s podniky coby hlavním subjektem.“

26

„Zaměřit se na podporu inteligentní výrobní technologie velkých pecí na výrobu skleněných vláken, výrobků a technologií ze skleněných vláken pro sítě 5G atd. a podporovat společný vědecký výzkum s podniky coby hlavním subjektem.“

(27)  14. pětiletý plán provincie Če-ťiang pro rozvoj odvětví nových materiálů:
  „Spoléhat se hlavně na zónu hospodářského rozvoje Tchung-siang (kde se nachází společnost Jushi [doplněno Komisí pro vysvětlení]), zaměřit se na vysoce výkonná vlákna a kompozitní materiály, vysoce výkonné materiály pro elektrické baterie, špičkové nové materiály a další dílčí oblasti, vytvořit průmyslový řetězec vysoce výkonných skleněných vláken a kompozitních materiálů a vysoce výkonných materiálů pro elektrické baterie a průmyslový řetězec navazujících výrobků, aby se dosáhlo zlepšení hodnotového řetězce.“

27

„Spoléhat se hlavně na zónu hospodářského rozvoje Tchung-siang

, zaměřit se na vysoce výkonná vlákna a kompozitní materiály, vysoce výkonné materiály pro elektrické baterie, špičkové nové materiály a další dílčí oblasti, vytvořit průmyslový řetězec vysoce výkonných skleněných vláken a kompozitních materiálů a vysoce výkonných materiálů pro elektrické baterie a průmyslový řetězec navazujících výrobků, aby se dosáhlo zlepšení hodnotového řetězce.“

(28)  Viz f10.eastmoney.com/f10_v2/CompanyManagement.aspx?code = sh600176 (vyhledáno dne 26. října 2022).

28

(29)  Viz https://www.ctgf.com/contents/12/8897.html (vyhledáno dne 26. října 2022).

29

(30)  Viz https://www.cpicfiber.com/index/listr/s/107/id/2937.html (vyhledáno dne 26. října 2022) a f.dfcfw.com/pdf/H2_AN202202221548514546_1.pdf (vyhledáno dne 26. října 2022).

30

(31)  Viz stanovy společnosti, které jsou k dispozici na adrese: https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202203181553440430_1.pdf?1647632338000.pdf (vyhledáno dne 26. října 2022).

31

(32)  Článek na internetových stránkách společnosti Taishan, k dispozici na adrese: https://www.ctgf.com/contents/16/6469.html (vyhledáno dne 26. října 2022).

32

(33)  Viz tříletý akční plán provincie Kuang-si pro strategická a rozvíjející se odvětví.

33

(34)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (Otevřené údaje Světové banky – vyšší střední příjmy) https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

34

(35)  Pokud se výrobek, který je předmětem přezkumu, v žádné zemi s obdobnou úrovní rozvoje nevyrábí, lze zvážit výrobu výrobku ve stejné obecné kategorii a/nebo odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu.

35

(36)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495

36

(37)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

37

(38)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

38

(39)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495

39

(40)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

40

(41)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 ze dne 29. dubna 2015 o společných pravidlech dovozu z některých třetích zemí (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 33).

41

(42)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495

42

(43)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

43

(44)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

44

(45)  Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., Výroční zpráva za rok 2021: https://www.sisecam.com.tr/en/investor-relations/presentations-and-bulletins/annual-reports.

45

(46)  Příloha 10 žádosti o přezkum.

46

(47)  Informace získané na úrovni osmimístného číselného kódu pro tři kategorie výrobků z nekonečných skleněných vláken (tj. střiže, pramence a rohože) z databáze Global Trade Atlas. Informace o cenách na úrovni kódu KN.

47

(48)  Informace získané z Eurostatu.

48

(49)  Oddíl 4.3 PROVÁDĚCÍHO NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/379 ze dne 5. března 2020, kterým se ukládá prozatímní vyrovnávací clo na dovoz výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Egypta (Úř. věst. L 69, 6.3.2020, s. 14).

49

(50)  Příloha 10 žádosti o přezkum.

50

(51)  283. bod odůvodnění prováděcího nařízení (EU) 2021/328.

51

(52)  Při výrobě skleněných vláken se používají průchodky z rhodia a platiny, které pomáhají regulovat teplotu horkého žhavicího vlákna při průchodu vláknem.

52

(53)  279. až 281. bod odůvodnění prováděcího nařízení (EU) 2021/328.

53

(54)  Na základě světového kontejnerového indexu ze Šanghaje do Janova a Rotterdamu.

54

(55)  Na základě měsíčních údajů po skončení období přezkumného šetření předložených výrobci v Unii.

55

(56)  Statistické údaje byly k dispozici na úrovni šestimístného kódu HS, a proto zahrnovaly mnohem širší definici výrobku než výrobek, který je předmětem přezkumu.

56

(57)  296. bod odůvodnění prováděcího nařízení (EU) 2021/328.

57

(58)  Tech-Fab Europe – sdružení výrobců technických textilií v EU.

58

(59)  Z technického hlediska závisí tvorba nových a lepších výrobků a aplikací na vzájemném působení mezi pramenci a pryskyřicemi a dalšími materiály a na pevnosti, kterou může textilie díky procesu tkaní získat.

59

(60)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

60

(61)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014, a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

61

(62)  Od 1. ledna 2022 se zařazení rohoží změnilo z kódu KN 7019 31 00 na kódy KN 7019 14 00 a 7019 15 00. Do 31. prosince 2021 byly použitelné kódy TARIC 7019310010 a 7019310090. Od 1. ledna 2022 se tyto kódy nahrazují kódy TARIC 7019140010, 7019140090, 7019150010 a 7019150090.

62

(63)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558).

63

---

| 14.7.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 179/90 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 179/90

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1453

ze dne 13. července 2023,

kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2021/1533, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz krmiv a potravin pocházejících nebo odesílaných z Japonska po havárii v jaderné elektrárně Fukušima

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (1), a zejména na čl. 53 odst. 1 písm. b) bod ii) uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 ze dne 15. března 2017 o úředních kontrolách a jiných úředních činnostech prováděných s cílem zajistit uplatňování potravinového a krmivového práva a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a přípravků na ochranu rostlin, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, (ES) č. 396/2005, (ES) č. 1069/2009, (ES) č. 1107/2009, (EU) č. 1151/2012, (EU) č. 652/2014, (EU) 2016/429 a (EU) 2016/2031, nařízení Rady (ES) č. 1/2005 a (ES) č. 1099/2009 a směrnic Rady 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES a 2008/120/ES a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004, směrnic Rady 89/608/EHS, 89/662/EHS, 90/425/EHS, 91/496/EHS, 96/23/ES, 96/93/ES a 97/78/ES a rozhodnutí Rady 92/438/EHS (nařízení o úředních kontrolách) (2), a zejména na čl. 54 odst. 4 první pododstavec písm. b) a čl. 90 první pododstavec písm. a), c) a f) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Po havárii v jaderné elektrárně Fukušima dne 11. března 2011 byla Komise informována o tom, že úrovně radionuklidů v některých potravinářských produktech pocházejících z Japonska přesáhly akční úrovně v potravinách použitelné v Japonsku. Jelikož taková kontaminace může představovat hrozbu pro veřejné zdraví a zdraví zvířat v Unii, prováděcí nařízení Komise (EU) č. 297/2011 (3) stanovilo zvláštní podmínky pro dovoz potravin a krmiv pocházejících nebo odesílaných z Japonska. Toto prováděcí nařízení bylo zrušeno a postupně nahrazeno prováděcími nařízeními Komise (EU) č. 961/2011 (4), (EU) č. 284/2012 (5), (EU) č. 996/2012 (6), (EU) č. 322/2014 (7), (EU) č. 2016/6 (8)a (EU) 2021/1533 (9). |
| --- | --- |

(1)

Po havárii v jaderné elektrárně Fukušima dne 11. března 2011 byla Komise informována o tom, že úrovně radionuklidů v některých potravinářských produktech pocházejících z Japonska přesáhly akční úrovně v potravinách použitelné v Japonsku. Jelikož taková kontaminace může představovat hrozbu pro veřejné zdraví a zdraví zvířat v Unii, prováděcí nařízení Komise (EU) č. 297/2011 (3) stanovilo zvláštní podmínky pro dovoz potravin a krmiv pocházejících nebo odesílaných z Japonska. Toto prováděcí nařízení bylo zrušeno a postupně nahrazeno prováděcími nařízeními Komise (EU) č. 961/2011 (4), (EU) č. 284/2012 (5), (EU) č. 996/2012 (6), (EU) č. 322/2014 (7), (EU) č. 2016/6 (8)a (EU) 2021/1533 (9).

| (2) | Zvláštní podmínky pro dovoz krmiv a potravin pocházejících nebo odesílaných z Japonska po havárii v jaderné elektrárně Fukušima byly na základě následných přezkumů postupně zmírňovány. Zvláštní podmínky uvedené v prováděcím nařízení (EU) 2021/1533 stanoví přísné maximální úrovně radionuklidů u komodit uvedených na seznamu pocházejících z postižených prefektur a vyžadují, aby tyto komodity byly před vývozem do Unie testovány na radioaktivitu a aby orgány certifikovaly soulad s přísnými maximálními úrovněmi radionuklidů. |
| --- | --- |

(2)

Zvláštní podmínky pro dovoz krmiv a potravin pocházejících nebo odesílaných z Japonska po havárii v jaderné elektrárně Fukušima byly na základě následných přezkumů postupně zmírňovány. Zvláštní podmínky uvedené v prováděcím nařízení (EU) 2021/1533 stanoví přísné maximální úrovně radionuklidů u komodit uvedených na seznamu pocházejících z postižených prefektur a vyžadují, aby tyto komodity byly před vývozem do Unie testovány na radioaktivitu a aby orgány certifikovaly soulad s přísnými maximálními úrovněmi radionuklidů.

| (3) | Pokud jde o dovoz do Unie, od června 2011 nebyl při vstupu do Unie zjištěn žádný nesoulad s těmito maximálními úrovněmi radionuklidů, což dokládá, že zavedený kontrolní systém a kontroly prováděné japonskými orgány jsou účinné. Kromě toho jsou produkty pocházející ze zvláštních prefektur, pro něž prováděcí nařízení (EU) 2021/1533 stanoví zvláštní podmínky pro dovoz, prodávány do Unie pouze v malém množství a jejich příspěvek k expozici obyvatelstva Unie radionuklidům je zanedbatelný. |
| --- | --- |

(3)

Pokud jde o dovoz do Unie, od června 2011 nebyl při vstupu do Unie zjištěn žádný nesoulad s těmito maximálními úrovněmi radionuklidů, což dokládá, že zavedený kontrolní systém a kontroly prováděné japonskými orgány jsou účinné. Kromě toho jsou produkty pocházející ze zvláštních prefektur, pro něž prováděcí nařízení (EU) 2021/1533 stanoví zvláštní podmínky pro dovoz, prodávány do Unie pouze v malém množství a jejich příspěvek k expozici obyvatelstva Unie radionuklidům je zanedbatelný.

| (4) | Příslušné japonské orgány se zavázaly, že zachovají odpovídající a rozsáhlý kontrolní systém pro zjišťování přítomnosti radionuklidů v krmivech a potravinách a že veškeré výsledky monitorování budou pravidelně zveřejňovat na internetových stránkách japonského Ministerstva zdravotnictví, práce a sociálních věcí. |
| --- | --- |

(4)

Příslušné japonské orgány se zavázaly, že zachovají odpovídající a rozsáhlý kontrolní systém pro zjišťování přítomnosti radionuklidů v krmivech a potravinách a že veškeré výsledky monitorování budou pravidelně zveřejňovat na internetových stránkách japonského Ministerstva zdravotnictví, práce a sociálních věcí.

| (5) | I když bude Komise za účelem zajištění vysoké ochrany bezpečnosti spotřebitelů úrovně radionuklidů v potravinách a krmivech pocházejících z Japonska dále sledovat, není již tudíž nutné nadále zachovávat opatření stanovená prováděcím nařízením (EU) 2021/1533 k zajištění vysoké úrovně ochrany zdraví zvířat a veřejného zdraví. |
| --- | --- |

(5)

I když bude Komise za účelem zajištění vysoké ochrany bezpečnosti spotřebitelů úrovně radionuklidů v potravinách a krmivech pocházejících z Japonska dále sledovat, není již tudíž nutné nadále zachovávat opatření stanovená prováděcím nařízením (EU) 2021/1533 k zajištění vysoké úrovně ochrany zdraví zvířat a veřejného zdraví.

| (6) | Je proto vhodné prováděcí nařízení (EU) 2021/1533 zrušit. |
| --- | --- |

(6)

Je proto vhodné prováděcí nařízení (EU) 2021/1533 zrušit.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zrušení

Prováděcí nařízení (EU) 2021/1533 se zrušuje.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. L 95, 7.4.2017, s. 1.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 297/2011 ze dne 25. března 2011, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz krmiv a potravin pocházejících nebo odesílaných z Japonska po havárii v jaderné elektrárně Fukušima (Úř. věst. L 80, 26.3.2011, s. 5).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 961/2011 ze dne 27. září 2011, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz krmiv a potravin pocházejících nebo odesílaných z Japonska po havárii v jaderné elektrárně Fukušima a kterým se zrušuje nařízení (EU) č. 297/2011 (Úř. věst. L 252, 28.9.2011, s. 10).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 284/2012 ze dne 29. března 2012, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz krmiv a potravin pocházejících nebo odesílaných z Japonska po havárii v jaderné elektrárně Fukušima a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) č. 961/2011 (Úř. věst. L 92, 30.3.2012, s. 16).

5

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 996/2012 ze dne 26. října 2012, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz krmiv a potravin pocházejících nebo odesílaných z Japonska po havárii v jaderné elektrárně Fukušima a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) č. 284/2012 (Úř. věst. L 299, 27.10.2012, s. 31).

6

(7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 322/2014 ze dne 28. března 2014, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz krmiv a potravin pocházejících nebo odesílaných z Japonska po havárii v jaderné elektrárně Fukušima (Úř. věst. L 95, 29.3.2014, s. 1).

7

(8)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/6 ze dne 5. ledna 2016, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz krmiv a potravin pocházejících nebo odesílaných z Japonska po havárii v jaderné elektrárně Fukušima a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) č. 322/2014 (Úř. věst. L 3, 6.1.2016, s. 5).

8

(9)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1533 ze dne 17. září 2021, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz krmiv a potravin pocházejících nebo odesílaných z Japonska po havárii v jaderné elektrárně Fukušima a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2016/6 (Úř. věst. L 330, 20.9.2021, s. 72).

9

---

| 14.7.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 179/93 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 179/93

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1454

ze dne 13. července 2023

o udělení povolení Unie pro jednotlivý biocidní přípravek „WESSOCLEAN GOLD LINE“ v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (1), a zejména na čl. 44 odst. 5 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 28. září 2017 předložila společnost WESSO AG Evropské agentuře pro chemické látky (dále jen „agentura“) v souladu s čl. 43 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 žádost o povolení Unie pro jednotlivý biocidní přípravek s názvem „WESSOCLEAN GOLD LINE“, který představuje typy přípravku 3 a 4 podle definice v příloze V uvedeného nařízení, a poskytla písemné potvrzení o souhlasu příslušného orgánu Německa, že tuto žádost vyhodnotí. Žádost byla zaznamenána v registru biocidních přípravků pod číslem BC-QN034236-29. |
| --- | --- |

(1)

Dne 28. září 2017 předložila společnost WESSO AG Evropské agentuře pro chemické látky (dále jen „agentura“) v souladu s čl. 43 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 žádost o povolení Unie pro jednotlivý biocidní přípravek s názvem „WESSOCLEAN GOLD LINE“, který představuje typy přípravku 3 a 4 podle definice v příloze V uvedeného nařízení, a poskytla písemné potvrzení o souhlasu příslušného orgánu Německa, že tuto žádost vyhodnotí. Žádost byla zaznamenána v registru biocidních přípravků pod číslem BC-QN034236-29.

| (2) | Přípravek „WESSOCLEAN GOLD LINE“ obsahuje jako účinnou látku kyselinu peroxyoctovou, která je zařazena na seznam schválených účinných látek Unie uvedený v čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012 pro typy přípravku 3 a 4. |
| --- | --- |

(2)

Přípravek „WESSOCLEAN GOLD LINE“ obsahuje jako účinnou látku kyselinu peroxyoctovou, která je zařazena na seznam schválených účinných látek Unie uvedený v čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012 pro typy přípravku 3 a 4.

| (3) | Dne 9. března 2022 předložil hodnotící příslušný orgán v souladu s čl. 44 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 agentuře zprávu o posouzení a závěry svého hodnocení. |
| --- | --- |

(3)

Dne 9. března 2022 předložil hodnotící příslušný orgán v souladu s čl. 44 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 agentuře zprávu o posouzení a závěry svého hodnocení.

| (4) | V souladu s čl. 44 odst. 3 nařízení (EU) č. 528/2012 předložila agentura dne 14. října 2022 Komisi své stanovisko (2), návrh souhrnu vlastností biocidního přípravku (dále jen „souhrn vlastností přípravku“) pro přípravek „WESSOCLEAN GOLD LINE“ a závěrečnou zprávu o posouzení tohoto jednotlivého biocidního přípravku. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s čl. 44 odst. 3 nařízení (EU) č. 528/2012 předložila agentura dne 14. října 2022 Komisi své stanovisko (2), návrh souhrnu vlastností biocidního přípravku (dále jen „souhrn vlastností přípravku“) pro přípravek „WESSOCLEAN GOLD LINE“ a závěrečnou zprávu o posouzení tohoto jednotlivého biocidního přípravku.

| (5) | Agentura dospěla ve svém stanovisku k závěru, že přípravek „WESSOCLEAN GOLD LINE“ spadá do definice jednotlivého biocidního přípravku uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. r) nařízení (EU) č. 528/2012, je způsobilý pro povolení Unie v souladu s čl. 42 odst. 1 uvedeného nařízení a, s výhradou shody s návrhem souhrnu vlastností přípravku, splňuje podmínky stanovené v čl. 19 odst. 1 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Agentura dospěla ve svém stanovisku k závěru, že přípravek „WESSOCLEAN GOLD LINE“ spadá do definice jednotlivého biocidního přípravku uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. r) nařízení (EU) č. 528/2012, je způsobilý pro povolení Unie v souladu s čl. 42 odst. 1 uvedeného nařízení a, s výhradou shody s návrhem souhrnu vlastností přípravku, splňuje podmínky stanovené v čl. 19 odst. 1 uvedeného nařízení.

| (6) | Dne 28. října 2022 agentura předala Komisi návrh souhrnu vlastností přípravku ve všech úředních jazycích Unie v souladu s čl. 44 odst. 4 nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(6)

Dne 28. října 2022 agentura předala Komisi návrh souhrnu vlastností přípravku ve všech úředních jazycích Unie v souladu s čl. 44 odst. 4 nařízení (EU) č. 528/2012.

| (7) | Komise souhlasí se stanoviskem agentury, a domnívá se proto, že je vhodné pro přípravek „WESSOCLEAN GOLD LINE“ udělit povolení Unie. |
| --- | --- |

(7)

Komise souhlasí se stanoviskem agentury, a domnívá se proto, že je vhodné pro přípravek „WESSOCLEAN GOLD LINE“ udělit povolení Unie.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Společnosti WESSO AG se uděluje povolení Unie s číslem povolení EU-0029720-0000 pro dodávání jednotlivého biocidního přípravku „WESSOCLEAN GOLD LINE“ na trh a jeho používání, a to v souladu se souhrnem vlastností biocidního přípravku uvedeným v příloze.

Povolení Unie je platné ode dne 3. srpna 2023 do dne 31. července 2033.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Stanovisko Evropské agentury pro chemické látky ze dne 28. září 2022 k povolení Unie pro jednotlivý biocidní přípravek „WESSOCLEAN GOLD LINE“ (ECHA/BPC/359/2022), https://echa.europa.eu/opinions-on-union-authorisation.

2

---

PŘÍLOHA

Souhrn vlastností biocidního přípravku

WESSOCLEAN GOLD LINE

Typ přípravku 3 – Veterinární hygiena (dezinfekční prostředky)

Typ přípravku 4 – Oblast potravin a krmiv (dezinfekční prostředky)

Číslo povolení: EU-0029720-0000

Číslo záznamu v registru R4BP: EU-0029720-0000

1.   ADMINISTRATIVNÍ INFORMACE

1.1.   Obchodní název (názvy) přípravku

| Obchodní název | WESSOCLEAN GOLD LINE
  WESSOCLEAN AGRO PROTECT |
| --- | --- |

Obchodní název

WESSOCLEAN GOLD LINE

WESSOCLEAN AGRO PROTECT

1.2.   Držitel povolení

| Jméno (název) a adresa držitele povolení | Jméno (název) | WESSO AG |
| --- | --- | --- |
| Adresa | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Německo |
| Číslo povolení | EU-0029720-0000 |
| Číslo záznamu v registru R4BP | EU-0029720-0000 |
| Datum udělení povolení | 3. srpna 2023 |
| Datum skončení platnosti povolení | 31. července 2033 |

Jméno (název) a adresa držitele povolení

Jméno (název)

WESSO AG

Adresa

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Německo

Číslo povolení

EU-0029720-0000

Číslo záznamu v registru R4BP

EU-0029720-0000

Datum udělení povolení

3. srpna 2023

Datum skončení platnosti povolení

31. července 2033

1.3.   Výrobce (výrobci) přípravku

| Jméno výrobce | WESSO AG |
| --- | --- |
| Adresa výrobce | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Německo |
| Umístění výrobních závodů | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Německo |

Jméno výrobce

WESSO AG

Adresa výrobce

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Německo

Umístění výrobních závodů

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Německo

1.4.   Výrobce(i) účinné látky / účinných látek

| Účinná látka | kyselina peroxyoctová |
| --- | --- |
| Jméno výrobce | Evonik Resource Efficiency GmbH |
| Adresa výrobce | Postfach 1345, 63403 Hanau Německo |
| Umístění výrobních závodů | Evonik Peroxid GmbH, Industriestraße 11, 9721 Weissenstein Rakousko |

Účinná látka

kyselina peroxyoctová

Jméno výrobce

Evonik Resource Efficiency GmbH

Adresa výrobce

Postfach 1345, 63403 Hanau Německo

Umístění výrobních závodů

Evonik Peroxid GmbH, Industriestraße 11, 9721 Weissenstein Rakousko

2.   SLOŽENÍ PŘÍPRAVKU A JEHO TYP SLOŽENÍ

2.1.   Kvalitativní a kvantitativní informace o složení přípravku

| Obecný název | Název podle IUPAC | Funkce | Číslo CAS | Číslo ES | Obsah (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kyselina peroxyoctová | | účinná látka | 79-21-0 | 201-186-8 | 0,03 |
| ethanol | | Neúčinná látka | 64-17-5 | 200-578-6 | 1,61 |
| propan-2-ol | | Neúčinná látka | 67-63-0 | 200-661-7 | 2,52 |
| peroxid vodíku | | Neúčinná látka | 7722-84-1 | 231-765-0 | 3,15 |
| kyselina octová | | Neúčinná látka | 64-19-7 | 200-580-7 | 0,06 |
| kyselina sírová | | Neúčinná látka | 7664-93-9 | 231-639-5 | 0,01 |

Obecný název

Název podle IUPAC

Funkce

Číslo CAS

Číslo ES

Obsah (%)

kyselina peroxyoctová

účinná látka

79-21-0

201-186-8

0,03

ethanol

Neúčinná látka

64-17-5

200-578-6

1,61

propan-2-ol

Neúčinná látka

67-63-0

200-661-7

2,52

peroxid vodíku

Neúčinná látka

7722-84-1

231-765-0

3,15

kyselina octová

Neúčinná látka

64-19-7

200-580-7

0,06

kyselina sírová

Neúčinná látka

7664-93-9

231-639-5

0,01

2.2.   Typ složení přípravku

AL - Jakákoliv jiná kapalina

3.   STANDARDNÍ VĚTY O NEBEZPEČNOSTI A POKYNY PRO BEZPEČNÉ ZACHÁZENÍ

| Standardní věty o nebezpečnosti | Může být korozivní pro kovy.
  Způsobuje vážné podráždění očí.
  Škodlivý pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky. |
| --- | --- |
| Pokyny pro bezpečné zacházení | Uchovávejte pouze v původním balení.
  Omyjte ruce důkladně po manipulaci.
  Zabraňte uvolnění do životního prostředí.
  Používejte ochranné brýle.
  PŘI ZASAŽENÍ OČÍ:Několik minut opatrně oplachujte vodou.Vyjměte kontaktní čočky, jsou-li nasazeny a pokud je lze vyjmout snadno. Pokračujte ve vyplachování.
  Přetrvává-li podráždění očí:Vyhledejte lékařskou pomoc.
  Uniklý produkt absorbujte, aby se zabránilo materiálním škodám.
  Odstraňte obsah ve schváleném zařízení likvidace odpadu v souladu s národními předpisy.
  Odstraňte obal ve schváleném zařízení likvidace odpadu v souladu s národními předpisy. |

Standardní věty o nebezpečnosti

Může být korozivní pro kovy.

Způsobuje vážné podráždění očí.

Škodlivý pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky.

Pokyny pro bezpečné zacházení

Uchovávejte pouze v původním balení.

Omyjte ruce důkladně po manipulaci.

Zabraňte uvolnění do životního prostředí.

Používejte ochranné brýle.

PŘI ZASAŽENÍ OČÍ:Několik minut opatrně oplachujte vodou.Vyjměte kontaktní čočky, jsou-li nasazeny a pokud je lze vyjmout snadno. Pokračujte ve vyplachování.

Přetrvává-li podráždění očí:Vyhledejte lékařskou pomoc.

Uniklý produkt absorbujte, aby se zabránilo materiálním škodám.

Odstraňte obsah ve schváleném zařízení likvidace odpadu v souladu s národními předpisy.

Odstraňte obal ve schváleném zařízení likvidace odpadu v souladu s národními předpisy.

4.   POVOLENÉ(Á) POUŽITÍ

4.1.   Popis použití

Tabulka 1

Použití # 1 – Použití 1 - Dezinfekce násadových vajec při pokojové teplotě v umývacím zařízení

| Typ přípravku | Typ přípravku 03 - Veterinární hygiena (Dezinfekční prostředky) |
| --- | --- |
| V případě potřeby uveďte přesný popis povoleného použití | - |
| Cílový organismus (cílové organismy) (včetně vývojového stadia) | Latinský název: Bakterie
  Obecný název: Bakterie
  Vývojové stadium: -
  Latinský název: Kvasinky
  Obecný název: Kvasinky
  Vývojové stadium: -
  Latinský název: Houby
  Obecný název: Houby
  Vývojové stadium: - |
| Oblast použití | Uvnitř
  Líhně (umývací zařízení), dezinfekce násadových vajec |
| Metoda(y) aplikace | Metoda: Uzavřené systémy: studené zmlžování
  Podrobný popis:
  - |
| Aplikační dávka (dávky) a četnost | Míra aplikace: 1 litr neředěného přípravku na 15 m3 (= 0,067 l/m3) vzduchu v místnosti; střední velikost kapek ≤ 15 μm
  Ředění (%): neředěný
  Počet a načasování aplikace:
  Dezinfekce po každém novém naplnění dezinfekční komory vejci. |
| Kategorie uživatelů | profesionál |
| Velikost balení a obalový materiál | — | 1 litrová láhev (polyethylen - PE) |

Typ přípravku

Typ přípravku 03 - Veterinární hygiena (Dezinfekční prostředky)

V případě potřeby uveďte přesný popis povoleného použití

-

Cílový organismus (cílové organismy) (včetně vývojového stadia)

Latinský název: Bakterie

Obecný název: Bakterie

Vývojové stadium: -

Latinský název: Kvasinky

Obecný název: Kvasinky

Vývojové stadium: -

Latinský název: Houby

Obecný název: Houby

Vývojové stadium: -

Oblast použití

Uvnitř

Líhně (umývací zařízení), dezinfekce násadových vajec

Metoda(y) aplikace

Metoda: Uzavřené systémy: studené zmlžování

Podrobný popis:

-

Aplikační dávka (dávky) a četnost

Míra aplikace: 1 litr neředěného přípravku na 15 m3 (= 0,067 l/m3) vzduchu v místnosti; střední velikost kapek ≤ 15 μm

Ředění (%): neředěný

Počet a načasování aplikace:

Dezinfekce po každém novém naplnění dezinfekční komory vejci.

Kategorie uživatelů

profesionál

Velikost balení a obalový materiál

—

1 litrová láhev (polyethylen - PE)

| — | 20litrový kanystr (polyethylen s vysokou hustotou - HDPE) |
| --- | --- |

—

20litrový kanystr (polyethylen s vysokou hustotou - HDPE)

| — | 220litrový sud (HDPE) |
| --- | --- |

—

220litrový sud (HDPE)

| — | 1 000 litrový kontejner pro volně ložené látky (IBC) (PE) |
| --- | --- |

—

1 000 litrový kontejner pro volně ložené látky (IBC) (PE)

4.1.1.   Návod k danému způsobu použití

| 1) | 1 litr přípravku na 15 m3 (= 0,067 litru/m3) je třeba rozložit do období minimálně 30 minut. Doba kontaktu začíná, když je rozprášen požadovaný celkový objem přípravku (viz rychlost aplikace).
  Pro účinné působení na bakterie, kvasinky a houby nechte přípravek působit při 20 °C po dobu 60 minut. Poté je třeba vzduch v komoře vyměnit pomocí vypouštěcího systému. |
| --- | --- |

1)

Pro účinné působení na bakterie, kvasinky a houby nechte přípravek působit při 20 °C po dobu 60 minut. Poté je třeba vzduch v komoře vyměnit pomocí vypouštěcího systému.

| 2) | Přípravek je roztok připravený k použití. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Dezinfekce po každém novém naplnění dezinfekční komory vejci. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Používejte pouze v suchých uzavřených prostorách 4 -150 m3. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Biologickou validaci musí provést uživatel biocidních přípravků pro každé uspořádání místnosti (včetně například násadových vajec, vybavení) určené k dezinfekci zmlžováním (nebo případně ve vhodné „standardní“ místnosti v provozu) se zařízeními určenými k použití při dezinfekčním procesu, na základě které lze následně vypracovat a použít protokol dezinfekčního procesu v těchto místnostech. |
| --- | --- |

5)

4.1.2.   Opatření ke zmírnění rizika k danému způsobu použití

Viz obecné pokyny pro použití.

4.1.3.   Údaje o pravděpodobných přímých nebo nepřímých účincích, pokyny pro první pomoc a pohotovostní opatření na ochranu životního prostředí pro daný způsob použití

Viz obecné pokyny pro použití.

4.1.4.   Pokyny pro bezpečné zneškodnění přípravku a jeho obalu pro daný způsob použití

Viz obecné pokyny pro použití.

4.1.5.   Podmínky skladování a doba použitelnosti přípravku za normálních podmínek skladování pro daný způsob použití

Viz obecné pokyny pro použití.

4.2.   Popis použití

Tabulka 2

Použití # 2 – Použití 2 - Dezinfekce násadových vajec při 36 °C v líhni

| Typ přípravku | Typ přípravku 03 - Veterinární hygiena (Dezinfekční prostředky) |
| --- | --- |
| V případě potřeby uveďte přesný popis povoleného použití | - |
| Cílový organismus (cílové organismy) (včetně vývojového stadia) | Latinský název: Bakterie
  Obecný název: Bakterie
  Vývojové stadium: -
  Latinský název: Kvasinky
  Obecný název: Kvasinky
  Vývojové stadium: -
  Latinský název: Houby
  Obecný název: Houby
  Vývojové stadium: - |
| Oblast použití | Uvnitř
  Líhně (líheň), dezinfekce násadových vajec |
| Metoda(y) aplikace | Metoda: Uzavřené systémy: studené zmlžování
  Podrobný popis:
  - |
| Aplikační dávka (dávky) a četnost | Míra aplikace: 1 litr neředěného přípravku na 15 m3 (= 0,067 l/m3) vzduchu v místnosti; střední velikost kapek ≤ 15 μm
  Ředění (%): neředěný
  Počet a načasování aplikace:
  Dezinfekce po každém novém naplnění dezinfekční komory vejci. |
| Kategorie uživatelů | profesionál |
| Velikost balení a obalový materiál | — | 1l lahev (PE) |

Typ přípravku

Typ přípravku 03 - Veterinární hygiena (Dezinfekční prostředky)

V případě potřeby uveďte přesný popis povoleného použití

-

Cílový organismus (cílové organismy) (včetně vývojového stadia)

Latinský název: Bakterie

Obecný název: Bakterie

Vývojové stadium: -

Latinský název: Kvasinky

Obecný název: Kvasinky

Vývojové stadium: -

Latinský název: Houby

Obecný název: Houby

Vývojové stadium: -

Oblast použití

Uvnitř

Líhně (líheň), dezinfekce násadových vajec

Metoda(y) aplikace

Metoda: Uzavřené systémy: studené zmlžování

Podrobný popis:

-

Aplikační dávka (dávky) a četnost

Míra aplikace: 1 litr neředěného přípravku na 15 m3 (= 0,067 l/m3) vzduchu v místnosti; střední velikost kapek ≤ 15 μm

Ředění (%): neředěný

Počet a načasování aplikace:

Dezinfekce po každém novém naplnění dezinfekční komory vejci.

Kategorie uživatelů

profesionál

Velikost balení a obalový materiál

—

1l lahev (PE)

| — | 20litrový kanystr (HDPE) |
| --- | --- |

—

20litrový kanystr (HDPE)

| — | 220litrový sud (HDPE) |
| --- | --- |

—

220litrový sud (HDPE)

| — | 1 000 litrový kontejner IBC (PE) |
| --- | --- |

—

1 000 litrový kontejner IBC (PE)

4.2.1.   Návod k danému způsobu použití

| 1) | 1 litr přípravku na 15 m3 (= 0,067 litru/m3) je třeba rozložit do období minimálně 30 minut. Doba kontaktu začíná, když je rzoprášen požadovaný celkový objem přípravku (viz rychlost aplikace).
  Pro účinné působení na bakterie, kvasinky a houby nechte přípravek působit při 36 °C po dobu 60 minut. Poté je třeba vzduch v komoře vyměnit pomocí vypouštěcího systému. |
| --- | --- |

1)

Pro účinné působení na bakterie, kvasinky a houby nechte přípravek působit při 36 °C po dobu 60 minut. Poté je třeba vzduch v komoře vyměnit pomocí vypouštěcího systému.

| 2) | Přípravek je roztok připravený k použití. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Dezinfekce po každém novém naplnění dezinfekční komory vejci. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Používejte pouze v suchých uzavřených prostorách 4 -150 m3. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Biologickou validaci musí provést uživatel biocidních přípravků pro každé uspořádání místnosti (včetně například násadových vajec, vybavení) určené k dezinfekci zmlžováním (nebo případně ve vhodné „standardní“ místnosti v provozu) se zařízeními určenými k použití při dezinfekčním procesu, na základě které lze následně vypracovat a použít protokol dezinfekčního procesu v těchto místnostech. |
| --- | --- |

5)

4.2.2.   Opatření ke zmírnění rizika k danému způsobu použití

Viz obecné pokyny pro použití.

4.2.3.   Údaje o pravděpodobných přímých nebo nepřímých účincích, pokyny pro první pomoc a pohotovostní opatření na ochranu životního prostředí pro daný způsob použití

Viz obecné pokyny pro použití.

4.2.4.   Pokyny pro bezpečné zneškodnění přípravku a jeho obalu pro daný způsob použití

Viz obecné pokyny pro použití.

4.2.5.   Podmínky skladování a doba použitelnosti přípravku za normálních podmínek skladování pro daný způsob použití

Viz obecné pokyny pro použití.

4.3.   Popis použití

Tabulka 3

Použití # 3 – Použití 3 - Dezinfekce povrchů v průmyslu balení zeleniny, ovoce a rostlin rozptylem ve vzduchu

| Typ přípravku | Typ přípravku 04 - Oblast potravin a krmiv (Dezinfekční prostředky) |
| --- | --- |
| V případě potřeby uveďte přesný popis povoleného použití | - |
| Cílový organismus (cílové organismy) (včetně vývojového stadia) | Latinský název: Bakterie
  Obecný název: Bakterie
  Vývojové stadium: -
  Latinský název: Kvasinky
  Obecný název: Kvasinky
  Vývojové stadium: -
  Latinský název: Houby
  Obecný název: Houby
  Vývojové stadium: - |
| Oblast použití | Uvnitř
  Neporézní povrchy pro přepravní a skladovací zařízení pro brambory, ovoce, zeleninu a rostliny bez přímého kontaktu s bramborami, ovocem, zeleninou nebo rostlinami. |
| Metoda(y) aplikace | Metoda: Uzavřené systémy: studené zmlžování
  Podrobný popis:
  - |
| Aplikační dávka (dávky) a četnost | Míra aplikace: 40 ml přípravku na 1 m3 (= 0,04 litru/m3) vzduchu v místnosti; střední velikost kapek ≤ 15 μm
  Ředění (%): neředěný
  Počet a načasování aplikace:
  Dezinfekce před umístěním nových položek na balicí linku. |
| Kategorie uživatelů | profesionál |
| Velikost balení a obalový materiál | 1litrová láhev (PE)
  20litrový kanystr (HDPE)
  220litrový sud (HDPE)
  1 000 litrový kontejner IBC (PE) |

Typ přípravku

Typ přípravku 04 - Oblast potravin a krmiv (Dezinfekční prostředky)

V případě potřeby uveďte přesný popis povoleného použití

-

Cílový organismus (cílové organismy) (včetně vývojového stadia)

Latinský název: Bakterie

Obecný název: Bakterie

Vývojové stadium: -

Latinský název: Kvasinky

Obecný název: Kvasinky

Vývojové stadium: -

Latinský název: Houby

Obecný název: Houby

Vývojové stadium: -

Oblast použití

Uvnitř

Neporézní povrchy pro přepravní a skladovací zařízení pro brambory, ovoce, zeleninu a rostliny bez přímého kontaktu s bramborami, ovocem, zeleninou nebo rostlinami.

Metoda(y) aplikace

Metoda: Uzavřené systémy: studené zmlžování

Podrobný popis:

-

Aplikační dávka (dávky) a četnost

Míra aplikace: 40 ml přípravku na 1 m3 (= 0,04 litru/m3) vzduchu v místnosti; střední velikost kapek ≤ 15 μm

Ředění (%): neředěný

Počet a načasování aplikace:

Dezinfekce před umístěním nových položek na balicí linku.

Kategorie uživatelů

profesionál

Velikost balení a obalový materiál

1litrová láhev (PE)

20litrový kanystr (HDPE)

220litrový sud (HDPE)

1 000 litrový kontejner IBC (PE)

4.3.1.   Návod k danému způsobu použití

| 1) | 40 ml přípravku připraveného k použití na 1 m3 vzduchu v místnosti (0,04 litru/m3) se rozprašuje po dobu nejméně 30 minut. Doba kontaktu začíná, když je rozprášen požadovaný celkový objem přípravku (viz rychlost aplikace).
  Pro účinné působení na bakterie, kvasinky a houby nechte přípravek působit při pokojové teplotě po dobu 30 minut. Poté je třeba místnost intenzivně vyvětrat. |
| --- | --- |

1)

Pro účinné působení na bakterie, kvasinky a houby nechte přípravek působit při pokojové teplotě po dobu 30 minut. Poté je třeba místnost intenzivně vyvětrat.

| 2) | Přípravek je roztok připravený k použití, který se nesmí ředit vodou. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Dezinfekce před umístěním nových položek na balicí linku. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Používejte pouze v suchých uzavřených prostorách 3 -5 m3. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Biologickou validaci musí provést uživatel biocidních přípravků pro každou instalaci určenou pro dezinfekci zmlžováním (nebo případně ve vhodné „standardní“ instalaci v provozu) se zařízeními určenými k použití pro proces dezinfekce, na základě které lze následně vypracovat a použít protokol pro dezinfekci v těchto instalacích. |
| --- | --- |

5)

4.3.2.   Opatření ke zmírnění rizika k danému způsobu použití

Viz obecné pokyny pro použití.

4.3.3.   Údaje o pravděpodobných přímých nebo nepřímých účincích, pokyny pro první pomoc a pohotovostní opatření na ochranu životního prostředí pro daný způsob použití

Viz obecné pokyny pro použití.

4.3.4.   Pokyny pro bezpečné zneškodnění přípravku a jeho obalu pro daný způsob použití

Viz obecné pokyny pro použití.

4.3.5.   Podmínky skladování a doba použitelnosti přípravku za normálních podmínek skladování pro daný způsob použití

Viz obecné pokyny pro použití.

5.   OBECNÁ PRAVIDLA PRO POUŽÍVÁNÍ (1)

5.1.   Pokyny pro používání

Pro plnění přípravku:

Přípravek lze přenášet/plnit pouze pomocí automatických čerpadel.

5.2.   Opatření ke zmírnění rizika

Pro plnění přípravku:

| 1) | Při manipulaci s přípravkem používejte ochranu zraku v souladu s evropskou normou EN ISO16321 nebo ekvivalentní normou. Úplný název normy EN viz oddíl 6. |
| --- | --- |

1)

Při manipulaci s přípravkem používejte ochranu zraku v souladu s evropskou normou EN ISO16321 nebo ekvivalentní normou. Úplný název normy EN viz oddíl 6.

Pro aplikaci přípravku:

| 1) | Aplikace přípravku je přípustná pouze v uzavřených, vzduchotěsným dezinfekčních systémech. Během dezinfekce nesmí být přítomni pracovníci. V dezinfekční komoře se během aplikace nesmí zdržovat žádní pracovníci. |
| --- | --- |

1)

Aplikace přípravku je přípustná pouze v uzavřených, vzduchotěsným dezinfekčních systémech. Během dezinfekce nesmí být přítomni pracovníci. V dezinfekční komoře se během aplikace nesmí zdržovat žádní pracovníci.

| 2) | Dezinfekci lze spustit pouze zvenčí dezinfekční komory, aby se zabránilo styku s dezinfekčním přípravkem. |
| --- | --- |

2)

Dezinfekci lze spustit pouze zvenčí dezinfekční komory, aby se zabránilo styku s dezinfekčním přípravkem.

| 3) | Během dezinfekce musí komora zůstat hermeticky uzavřená a je třeba zabránit vstupu do ní. Musí být k dispozici indikace, že probíhá proces dezinfekce. |
| --- | --- |

3)

Během dezinfekce musí komora zůstat hermeticky uzavřená a je třeba zabránit vstupu do ní. Musí být k dispozici indikace, že probíhá proces dezinfekce.

| 4) | Po aplikaci je třeba komoru zcela vyvětrat pomocí technického ventilačního systému. |
| --- | --- |

4)

Po aplikaci je třeba komoru zcela vyvětrat pomocí technického ventilačního systému.

| 5) | Opakovaný vstup je povolen teprve poté, co přípravek zaschne na všech površích a koncentrace kyseliny peroctové a peroxidu vodíku ve vzduchu klesne pod příslušné referenční hodnoty (AEC). Pro zajištění dostatečné ventilace je třeba použít buď dezinfekční systém se snímači, které indikují pokles relevantních koncentrací pod příslušné referenční hodnoty, nebo je třeba stanovit nezbytnou dobu trvání technické ventilace na základě měření pomocí vhodného měřícího zařízení pro každou technickou instalaci a po každé změně příslušných souvisejících podmínek. |
| --- | --- |

5)

Opakovaný vstup je povolen teprve poté, co přípravek zaschne na všech površích a koncentrace kyseliny peroctové a peroxidu vodíku ve vzduchu klesne pod příslušné referenční hodnoty (AEC). Pro zajištění dostatečné ventilace je třeba použít buď dezinfekční systém se snímači, které indikují pokles relevantních koncentrací pod příslušné referenční hodnoty, nebo je třeba stanovit nezbytnou dobu trvání technické ventilace na základě měření pomocí vhodného měřícího zařízení pro každou technickou instalaci a po každé změně příslušných souvisejících podmínek.

Pro opravy nebo údržbu dávkovacích čerpadel:

| 1) | Před provedením opravy nebo údržby čerpadel je třeba z velké části odstranit stávající zbytky přípravku propláchnutím čerpadel. |
| --- | --- |

1)

Před provedením opravy nebo údržby čerpadel je třeba z velké části odstranit stávající zbytky přípravku propláchnutím čerpadel.

5.3.   Údaje o pravděpodobných přímých nebo nepřímých účincích, pokyny pro první pomoc a naléhavé případy

První pomoc

| 1) | PŘI NADÝCHÁNÍ: Pokud se projeví symptomy, obraťte se na TOXIKOLOGICKÉ STŘEDISKO nebo lékaře. |
| --- | --- |

1)

| 2) | PŘI POŽITÍ: Vypláchněte ústa. Pokud exponovaná osoba může polykat, dejte jí napít. NEVYVOLÁVEJTE zvracení. Obraťte se na TOXIKOLOGICKÉ STŘEDISKO nebo lékaře. |
| --- | --- |

2)

| 3) | PŘI ZASAŽENÍ KŮŽE: Pokožku opláchněte vodou. Pokud se projeví symptomy, obraťte se na TOXIKOLOGICKÉ STŘEDISKO nebo lékaře. |
| --- | --- |

3)

| 4) | PŘI ZASAŽENÍ OČÍ: Několik minut opatrně vyplachujte vodou. Vyjměte kontaktní čočky, jsou-li nasazeny a pokud je lze vyjmout snadno. Pokračujte ve vyplachování. Obraťte se na TOXIKOLOGICKÉ STŘEDISKO nebo lékaře. |
| --- | --- |

4)

Prostředí:

| 5) | Zabraňte přímému vypouštění neředěného přípravku do prostředí a odpadních systémů. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Rozlití velkých množství: Zasypte rozlitý materiál absorpčním materiálem. Nasajte a sesbírejte materiál pro likvidaci. |
| --- | --- |

6)

5.4.   Pokyny pro bezpečnou likvidaci přípravku a jeho obalu

| 1) | Zbytky biocidního přípravku musí být odstraněny v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES a Evropským katalogem odpadů Evropského parlamentu a Rady (EWC) a vnitrostátními a regionálními předpisy. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Nevylévejte do odpadních vod. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Obsah/obal zlikvidujte v oprávněném středisku sběru odpadů. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Biocidní přípravek ponechte v původních obalech. Nemíchejte s dalšími odpady. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Pokud jsou obaly zcela prázdné, lze je recyklovat. |
| --- | --- |

5)

5.5.   Podmínky skladování a doba trvanlivosti přípravku při běžných podmínkách skladování

| 1) | Skladovatelnost: 12 měsíců. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Chraňte před mrazem. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Skladujte při teplotách nižších než 30 °C. |
| --- | --- |

3)

6.   DALŠÍ INFORMACE

| 1) | Upozorňujeme na referenční hodnotu EU 0,5 mg/m3 pro aktivní látku kyselinu peroctovou (Č. CAS.: 79-21-0), která se uplatnila pro hodnocení rizik pro tento přípravek. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Upozorňujeme na referenční hodnotu EU 1,25 mg/m3 pro nebezpečnou látku peroxid vodíku (Č. CAS.: 7722-84-1), která se uplatnila pro hodnocení rizik pro tento přípravek. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Upozorňujeme na referenční hodnotu EU 17,9 mg/m3 tělesné hmotnosti/den pro nebezpečnou látku propan-2-ol (Č. CAS.: 67-63-0), která se uplatnila pro hodnocení rizik pro tento přípravek. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Pro orientaci: testovací relativní vlhkost byla pro efektivitu upravena podle normy EN 17272: 33 - 53 %.
  Úplné názvy norem EN, na které se odkazuje v tomto oddíle a v oddílech 5.2 „Opatření ke zmírnění rizik“ a 5.4 „Pokyny pro bezpečnou likvidaci výrobku a jeho obalu“, jsou tyto:
  ČSN EN 17272 - Chemické dezinfekční přípravky a antiseptika - Metody dezinfekce vzduchu v místnostech automatizovaným postupem - Stanovení baktericidní, mykobaktericidní, sporicidní, fungicidní, kvasinkové, virucidní a fagocidní aktivity.
  EN ISO16321 - Ochrana očí a obličeje pro pracovní použití
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3). |
| --- | --- |

4)

Úplné názvy norem EN, na které se odkazuje v tomto oddíle a v oddílech 5.2 „Opatření ke zmírnění rizik“ a 5.4 „Pokyny pro bezpečnou likvidaci výrobku a jeho obalu“, jsou tyto:

ČSN EN 17272 - Chemické dezinfekční přípravky a antiseptika - Metody dezinfekce vzduchu v místnostech automatizovaným postupem - Stanovení baktericidní, mykobaktericidní, sporicidní, fungicidní, kvasinkové, virucidní a fagocidní aktivity.

EN ISO16321 - Ochrana očí a obličeje pro pracovní použití

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3).

---

(1)  Návod k použití, opatření ke zmírnění rizik a jiné návody k použití uvedené v tomto oddíle platí pro povolená použití.

---

| 14.7.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 179/103 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 179/103

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1455

ze dne 13. července 2023,

o naléhavém dočasném povolení látek octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát a síran kobaltnatý heptahydrát jako doplňkových látek pro přežvýkavce s funkčním bachorem, koňovité a zajíce

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. Především článek 15 uvedeného nařízení stanoví, že Komise může dočasně povolit užití doplňkových látek ve zvláštních případech, ve kterých je povolení naléhavě nutné k zajištění ochrany dobrých životních podmínek zvířat. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. Především článek 15 uvedeného nařízení stanoví, že Komise může dočasně povolit užití doplňkových látek ve zvláštních případech, ve kterých je povolení naléhavě nutné k zajištění ochrany dobrých životních podmínek zvířat.

| (2) | Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 601/2013 (2) byly na dobu 10 let povoleny látky octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát, síran kobaltnatý heptahydrát a potahovaný granulovaný uhličitan kobaltnatý jako doplňkové látky náležející do kategorie „nutriční doplňkové látky“ a funkční skupiny „sloučeniny stopových prvků“. Uvedené doplňkové látky byly povoleny pro použití u přežvýkavců s funkčním bachorem, koňovitých, zajíců, hlodavců, býložravých plazů a savců chovaných v zoologických zahradách. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 601/2013 (2) byly na dobu 10 let povoleny látky octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát, síran kobaltnatý heptahydrát a potahovaný granulovaný uhličitan kobaltnatý jako doplňkové látky náležející do kategorie „nutriční doplňkové látky“ a funkční skupiny „sloučeniny stopových prvků“. Uvedené doplňkové látky byly povoleny pro použití u přežvýkavců s funkčním bachorem, koňovitých, zajíců, hlodavců, býložravých plazů a savců chovaných v zoologických zahradách.

| (3) | Ve lhůtě stanovené v čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1831/2003 nebyla podána žádost o obnovení povolení doplňkových látek octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát a síran kobaltnatý heptahydrát (3), a jejich platnost tak končí 15. července 2023. V případě uvedených doplňkových látek byla dne 20. října 2022 v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 podána žádost o nové povolení pro použití pro stejné druhy zvířat jako u příslušného předchozího povolení, přičemž bylo požádáno o jejich zařazení do kategorie doplňkových látek „nutriční doplňkové látky“ a funkční skupiny „sloučeniny stopových prvků“. |
| --- | --- |

(3)

Ve lhůtě stanovené v čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1831/2003 nebyla podána žádost o obnovení povolení doplňkových látek octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát a síran kobaltnatý heptahydrát (3), a jejich platnost tak končí 15. července 2023. V případě uvedených doplňkových látek byla dne 20. října 2022 v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 podána žádost o nové povolení pro použití pro stejné druhy zvířat jako u příslušného předchozího povolení, přičemž bylo požádáno o jejich zařazení do kategorie doplňkových látek „nutriční doplňkové látky“ a funkční skupiny „sloučeniny stopových prvků“.

| (4) | Vzhledem k době potřebné ke zpracování žádosti o povolení podané pro doplňkové látky octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát a síran kobaltnatý heptahydrát není možno udělit nové povolení těchto doplňkových látek do 15. července 2023. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k době potřebné ke zpracování žádosti o povolení podané pro doplňkové látky octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát a síran kobaltnatý heptahydrát není možno udělit nové povolení těchto doplňkových látek do 15. července 2023.

| (5) | Jedna společnost proto dne 30. května 2023 předložila Komisi žádost, aby v souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 1831/2003 udělila dočasné naléhavé povolení používání doplňkových látek octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát a síran kobaltnatý heptahydrát určených pro přežvýkavce, koňovité a králíky. |
| --- | --- |

(5)

Jedna společnost proto dne 30. května 2023 předložila Komisi žádost, aby v souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 1831/2003 udělila dočasné naléhavé povolení používání doplňkových látek octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát a síran kobaltnatý heptahydrát určených pro přežvýkavce, koňovité a králíky.

| (6) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svém stanovisku ze dne 12. listopadu 2009 (4) dospěl k závěru, že vzhledem k vysoké rychlosti, jakou se orální cestou podávaný vitamín B12 rozkládá v bachoru, by optimální zdroj stopových živin u přežvýkavců měl zahrnovat kobalt. Úřad tento závěr rozšířil na koně a králíky, u nichž měl za to, že by mělo být také zachováno přidávání kobaltu do jejich krmiva. Úřad ve svých stanoviscích ze dne 22. května 2012 (5) a 12. června 2012 (6) potvrdil, že doplňkové látky octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát a síran kobaltnatý heptahydrát jsou účinné zdroje kobaltu jako esenciálního stopového prvku, který je využíván při produkci vitaminu B12 mikrobiální fermentací v bachoru. |
| --- | --- |

(6)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svém stanovisku ze dne 12. listopadu 2009 (4) dospěl k závěru, že vzhledem k vysoké rychlosti, jakou se orální cestou podávaný vitamín B12 rozkládá v bachoru, by optimální zdroj stopových živin u přežvýkavců měl zahrnovat kobalt. Úřad tento závěr rozšířil na koně a králíky, u nichž měl za to, že by mělo být také zachováno přidávání kobaltu do jejich krmiva. Úřad ve svých stanoviscích ze dne 22. května 2012 (5) a 12. června 2012 (6) potvrdil, že doplňkové látky octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát a síran kobaltnatý heptahydrát jsou účinné zdroje kobaltu jako esenciálního stopového prvku, který je využíván při produkci vitaminu B12 mikrobiální fermentací v bachoru.

| (7) | Jak je uvedeno ve stanovisku úřadu ze dne 12. listopadu 2009, nedostatek kobaltu u zvířat má obecně za následek ztrátu chuti k jídlu, sníženou rychlost růstu, ztrátu tělesné hmotnosti, anémii, narušení metabolismu lipidů, sníženou hladinu folátu, akumulaci železa a niklu v játrech, sníženou funkci neutrofilů a sníženou odolnost vůči parazitním infekcím, což je zejména případ přežvýkavců. |
| --- | --- |

(7)

Jak je uvedeno ve stanovisku úřadu ze dne 12. listopadu 2009, nedostatek kobaltu u zvířat má obecně za následek ztrátu chuti k jídlu, sníženou rychlost růstu, ztrátu tělesné hmotnosti, anémii, narušení metabolismu lipidů, sníženou hladinu folátu, akumulaci železa a niklu v játrech, sníženou funkci neutrofilů a sníženou odolnost vůči parazitním infekcím, což je zejména případ přežvýkavců.

| (8) | Zdá se tedy, že takový nedostatek může mít závažné nepříznivé účinky na dobré životní podmínky zvířat, u nichž je kobalt nezbytný pro syntézu vitaminu B12. K těmto nepříznivým účinkům patří oslabení imunitního systému, větší četnost střevních poruch a ketózy, snížená reprodukční funkce, zvýšené riziko ovčí nemoci bílých jater, a dokonce zvýšení nemocnosti nebo úmrtnosti (7). |
| --- | --- |

(8)

Zdá se tedy, že takový nedostatek může mít závažné nepříznivé účinky na dobré životní podmínky zvířat, u nichž je kobalt nezbytný pro syntézu vitaminu B12. K těmto nepříznivým účinkům patří oslabení imunitního systému, větší četnost střevních poruch a ketózy, snížená reprodukční funkce, zvýšené riziko ovčí nemoci bílých jater, a dokonce zvýšení nemocnosti nebo úmrtnosti (7).

| (9) | Aby se předešlo kritickému nedostatku, je zvířatům paseným na půdách s nízkým obsahem kobaltu nebo krmeným senem či rostlinami vyprodukovanými na těchto půdách, ale také některým kategoriím zvířat se zvláštními potřebami, jako jsou zvířata krmená automatickými dávkovači koncentrátu s měrnými čerpadly nebo některá zvířata s metabolickými poruchami, třeba podávat doplňkové krmivo ve formě bolusu nebo kapaliny jako zdroj esenciálních živin, včetně kobaltu. Alternativa u zvířat na pastvě, která spočívá v používání věder nebo minerálních lizů k podávání krmiva, se obecně nepovažuje za optimální k tomu, aby byl zaručen dostatečný, účinný a bezpečný zdroj kobaltu, vzhledem k dobrovolné a konkurenční povaze takové spotřeby u zvířat, méně kontrolovanému a cílenému přikrmování, dopadu klimatických podmínek na kvalitu krmiva a dodatečným požadavkům, pokud jde o manipulaci. |
| --- | --- |

(9)

Aby se předešlo kritickému nedostatku, je zvířatům paseným na půdách s nízkým obsahem kobaltu nebo krmeným senem či rostlinami vyprodukovanými na těchto půdách, ale také některým kategoriím zvířat se zvláštními potřebami, jako jsou zvířata krmená automatickými dávkovači koncentrátu s měrnými čerpadly nebo některá zvířata s metabolickými poruchami, třeba podávat doplňkové krmivo ve formě bolusu nebo kapaliny jako zdroj esenciálních živin, včetně kobaltu. Alternativa u zvířat na pastvě, která spočívá v používání věder nebo minerálních lizů k podávání krmiva, se obecně nepovažuje za optimální k tomu, aby byl zaručen dostatečný, účinný a bezpečný zdroj kobaltu, vzhledem k dobrovolné a konkurenční povaze takové spotřeby u zvířat, méně kontrolovanému a cílenému přikrmování, dopadu klimatických podmínek na kvalitu krmiva a dodatečným požadavkům, pokud jde o manipulaci.

| (10) | Doplňková látka potahovaný granulovaný uhličitan kobaltnatý, pro jejíž použití byla podána žádost o obnovení povolení v souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1831/2003 a která je v současnosti povolena jako doplňková látka v souladu s nařízením (ES) č. 1831/2003, nemůže být použita ani jako součást složení krmiva podávaného v podobě kapalných doplňkových krmiv, ani jako bolus. Je tomu tak kvůli technickým specifikacím uvedené doplňkové látky, která obsahuje nerozpustné částice ovlivňující homogenitu kapalného krmiva, má velmi nízkou koncentraci kobaltu a není velmi stlačitelná, což brání výrobě vhodných bolusů s vysokou hustotou. Kapalná krmiva by měla obsahovat kobalt v rozpustné formě, jako jsou doplňkové látky octan kobaltnatý tetrahydrát a síran kobaltnatý heptahydrát, zatímco výroba vhodných bolusů, které zvířatům poskytují požadované bezpečné množství kobaltu, by zahrnovala doplňkové látky uhličitan kobaltnatý a bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát. Jako doplňková látka podle nařízení (ES) č. 1831/2003 není v současné době povolena žádná jiná sloučenina kobaltu. |
| --- | --- |

(10)

Doplňková látka potahovaný granulovaný uhličitan kobaltnatý, pro jejíž použití byla podána žádost o obnovení povolení v souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1831/2003 a která je v současnosti povolena jako doplňková látka v souladu s nařízením (ES) č. 1831/2003, nemůže být použita ani jako součást složení krmiva podávaného v podobě kapalných doplňkových krmiv, ani jako bolus. Je tomu tak kvůli technickým specifikacím uvedené doplňkové látky, která obsahuje nerozpustné částice ovlivňující homogenitu kapalného krmiva, má velmi nízkou koncentraci kobaltu a není velmi stlačitelná, což brání výrobě vhodných bolusů s vysokou hustotou. Kapalná krmiva by měla obsahovat kobalt v rozpustné formě, jako jsou doplňkové látky octan kobaltnatý tetrahydrát a síran kobaltnatý heptahydrát, zatímco výroba vhodných bolusů, které zvířatům poskytují požadované bezpečné množství kobaltu, by zahrnovala doplňkové látky uhličitan kobaltnatý a bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát. Jako doplňková látka podle nařízení (ES) č. 1831/2003 není v současné době povolena žádná jiná sloučenina kobaltu.

| (11) | Nařízení Komise (EU) 2020/354 (8) stanoví jako zvláštní účel výživy dlouhodobý zdroj stopových prvků a/nebo vitaminů pro pasená zvířata u krmiva, které je určeno pro přežvýkavce s funkčním bachorem a které lze podávat ve formě bolusu. Ukončení používání sloučenin kobaltu jako doplňkové látky v krmivech, zejména dietních krmivech ve formě bolusů pro pasená zvířata, by hospodářským subjektům bránilo v plnění tohoto zvláštního účelu výživy, pokud jde o zvláštní výživové potřeby přežvýkavců, jejichž proces asimilace, absorpce nebo metabolismu může být narušen nedostatkem kobaltu v jejich stravě. Takový nedostatek krmiva vhodného pro podmínky pasených přežvýkavců by proto poškodil dobré životní podmínky těchto zvířat. |
| --- | --- |

(11)

Nařízení Komise (EU) 2020/354 (8) stanoví jako zvláštní účel výživy dlouhodobý zdroj stopových prvků a/nebo vitaminů pro pasená zvířata u krmiva, které je určeno pro přežvýkavce s funkčním bachorem a které lze podávat ve formě bolusu. Ukončení používání sloučenin kobaltu jako doplňkové látky v krmivech, zejména dietních krmivech ve formě bolusů pro pasená zvířata, by hospodářským subjektům bránilo v plnění tohoto zvláštního účelu výživy, pokud jde o zvláštní výživové potřeby přežvýkavců, jejichž proces asimilace, absorpce nebo metabolismu může být narušen nedostatkem kobaltu v jejich stravě. Takový nedostatek krmiva vhodného pro podmínky pasených přežvýkavců by proto poškodil dobré životní podmínky těchto zvířat.

| (12) | Skutečný dopad nedostupnosti doplňkových látek octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát a síran kobaltnatý heptahydrát lze měřit s přihlédnutím k rozsahu použití těchto doplňkových látek v celé Unii, třebaže některé členské státy jsou více postiženy nedostatkem kobaltu kvůli povaze půd a pastvin. Například v Irsku obsahuje 62 % všech doplňkových krmiv vyráběných pro přežvýkavce a koňovité jednu z uvedených čtyř doplňkových látek a více než 11,7 milionu zvířat by mohlo být negativně ovlivněno nedostatečným přístupem k těmto produktům. Ve Francii je 11,5 milionu přežvýkavců přikrmováno jednou z těchto čtyř doplňkových látek ve formě bolusu nebo kapalného krmiva a nepoužívání těchto produktů by je postihlo z hlediska dobrých životních podmínek zvířat. Obecně se na základě údajů obdržených od příslušných vnitrostátních orgánů a provozovatelů zdá, že dotčené doplňkové látky se široce používají u přežvýkavců, většinou v krmivech ve formě bolusů nebo kapaliny, ale také u koní a králíků. Odhaduje se, že na konci roku 2021 bylo v zemědělských podnicích Unie 76 milionů kusů skotu a 71 milionů ovcí a koz (9). Statistické údaje o chovu králíků (10) od roku 2016 ukazují, že pro spotřebu masa bylo v Unii na farmách chováno přibližně 180 milionů králíků. |
| --- | --- |

(12)

Skutečný dopad nedostupnosti doplňkových látek octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát a síran kobaltnatý heptahydrát lze měřit s přihlédnutím k rozsahu použití těchto doplňkových látek v celé Unii, třebaže některé členské státy jsou více postiženy nedostatkem kobaltu kvůli povaze půd a pastvin. Například v Irsku obsahuje 62 % všech doplňkových krmiv vyráběných pro přežvýkavce a koňovité jednu z uvedených čtyř doplňkových látek a více než 11,7 milionu zvířat by mohlo být negativně ovlivněno nedostatečným přístupem k těmto produktům. Ve Francii je 11,5 milionu přežvýkavců přikrmováno jednou z těchto čtyř doplňkových látek ve formě bolusu nebo kapalného krmiva a nepoužívání těchto produktů by je postihlo z hlediska dobrých životních podmínek zvířat. Obecně se na základě údajů obdržených od příslušných vnitrostátních orgánů a provozovatelů zdá, že dotčené doplňkové látky se široce používají u přežvýkavců, většinou v krmivech ve formě bolusů nebo kapaliny, ale také u koní a králíků. Odhaduje se, že na konci roku 2021 bylo v zemědělských podnicích Unie 76 milionů kusů skotu a 71 milionů ovcí a koz (9). Statistické údaje o chovu králíků (10) od roku 2016 ukazují, že pro spotřebu masa bylo v Unii na farmách chováno přibližně 180 milionů králíků.

| (13) | Na základě stanovisek úřadu ze dne 12. listopadu 2009, 22. května 2012 a 12. června 2012 a údajů o skutečném používání doplňkových látek octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát a síran kobaltnatý heptahydrát v Unii vyplývá, že živočišnými druhy nebo kategoriemi, jejichž dobré životní podmínky by byly významně narušeny ukončením používání kobaltu v jejich výživě, jsou přežvýkavci, koně a králíci. |
| --- | --- |

(13)

Na základě stanovisek úřadu ze dne 12. listopadu 2009, 22. května 2012 a 12. června 2012 a údajů o skutečném používání doplňkových látek octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát a síran kobaltnatý heptahydrát v Unii vyplývá, že živočišnými druhy nebo kategoriemi, jejichž dobré životní podmínky by byly významně narušeny ukončením používání kobaltu v jejich výživě, jsou přežvýkavci, koně a králíci.

| (14) | Aby se zabránilo negativním dopadům, které by na dobré životní podmínky přežvýkavců, koní a králíků mělo přerušení platnosti povolení používat doplňkové látky octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát a síran kobaltnatý heptahydrát ode dne 15. července 2023, a vzhledem k tomu, že v současné době není k dispozici alternativa, mělo by být jejich používání neodkladně dočasně povoleno, dokud nebude přijato rozhodnutí o žádosti o jejich povolení předložené v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003. Dočasné povolení by mělo být uděleno na dobu nejdéle pěti let, a to podle článku 15 nařízení (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(14)

Aby se zabránilo negativním dopadům, které by na dobré životní podmínky přežvýkavců, koní a králíků mělo přerušení platnosti povolení používat doplňkové látky octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát a síran kobaltnatý heptahydrát ode dne 15. července 2023, a vzhledem k tomu, že v současné době není k dispozici alternativa, mělo by být jejich používání neodkladně dočasně povoleno, dokud nebude přijato rozhodnutí o žádosti o jejich povolení předložené v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003. Dočasné povolení by mělo být uděleno na dobu nejdéle pěti let, a to podle článku 15 nařízení (ES) č. 1831/2003.

| (15) | Aby bylo v souladu s cíli sledovanými nařízením (ES) č. 1831/2003 zajištěno používání pouze bezpečných a účinných doplňkových látek, měly by podmínky dočasného povolení odrážet podmínky povolení stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 601/2013 pro čtyři dotčené doplňkové látky, pokud jde o použití určené pro přežvýkavce, koňovité a zajíce. |
| --- | --- |

(15)

Aby bylo v souladu s cíli sledovanými nařízením (ES) č. 1831/2003 zajištěno používání pouze bezpečných a účinných doplňkových látek, měly by podmínky dočasného povolení odrážet podmínky povolení stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 601/2013 pro čtyři dotčené doplňkové látky, pokud jde o použití určené pro přežvýkavce, koňovité a zajíce.

| (16) | Referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003 měla za to, že závěry a doporučení pro uvedené doplňkové látky dosažené při dřívějším posouzení provedeném ohledně metody analýzy v souvislosti s povolením uděleným prováděcím nařízením (EU) č. 601/2013 jsou platné pro dočasné povolení a na něj použitelné. |
| --- | --- |

(16)

Referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003 měla za to, že závěry a doporučení pro uvedené doplňkové látky dosažené při dřívějším posouzení provedeném ohledně metody analýzy v souvislosti s povolením uděleným prováděcím nařízením (EU) č. 601/2013 jsou platné pro dočasné povolení a na něj použitelné.

| (17) | Protože dne 15. července 2023 uplynula doba platnosti povolení pro použití doplňkových látek octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát a síran kobaltnatý heptahydrát a aby byla zajištěna vysoká úroveň ochrany dobrých životních podmínek zvířat, na něž se vztahuje dočasné povolení, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve. |
| --- | --- |

(17)

Protože dne 15. července 2023 uplynula doba platnosti povolení pro použití doplňkových látek octan kobaltnatý tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát a síran kobaltnatý heptahydrát a aby byla zajištěna vysoká úroveň ochrany dobrých životních podmínek zvířat, na něž se vztahuje dočasné povolení, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve.

| (18) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(18)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Dočasné povolení

Látky uvedené v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „nutriční doplňkové látky“ a funkční skupiny „sloučeniny stopových prvků“, se dočasně povolují jako doplňkové látky ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 601/2013 ze dne 24. června 2013 o povolení látek octan kobaltnatý, tetrahydrát, uhličitan kobaltnatý, bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý, monohydrát, síran kobaltnatý, heptahydrát a potahovaný granulovaný bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý, monohydrát jako doplňkových látek (Úř. věst. L 172, 25.6.2013, s. 14).

2

(3)  V souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o obnovení povolení potahovaného granulovaného uhličitanu kobaltnatého jako doplňkové látky. Na uvedenou doplňkovou látku se toto nařízení nevztahuje.

3

(4)  EFSA Journal 2009;7(12):1383.

4

(5)  EFSA Journal 2012;10(6):2727.

5

(6)  EFSA Journal 2012;10(7):2791.

6

(7)  Přezkum úlohy kobaltu v metabolismu zvířat, zejména přežvýkavců, a následků nedostatku kobaltu je k dispozici ve studii „
  Relationship between Vitamin B12 and Cobalt Metabolism in Domestic Ruminant: An Update
  “ (Vztah mezi vitaminem B12 a metabolismem kobaltu u domácích přežvýkavců: aktualizace), Jose-Ramiro González-Montaňa et al. Animals 2020, 10, 1855; doi:10.3390/ani10101855.

7

Relationship between Vitamin B12 and Cobalt Metabolism in Domestic Ruminant: An Update

(8)  Nařízení Komise (EU) 2020/354 ze dne 4. března 2020, kterým se stanoví seznam určených užití krmiv určených ke zvláštním účelům výživy a zrušuje směrnice 2008/38/ES (Úř. věst. L 67, 5.3.2020, s. 1).

8

(9)  
  Klíčové údaje o evropském potravinovém řetězci – vydání z roku 2022, Eurostat.

9

Klíčové údaje o evropském potravinovém řetězci

(10)  Evropská komise, Generální ředitelství pro zdraví a bezpečnost potravin, Commercial rabbit farming in the European Union – Overview report (Obchodní chov králíků v Evropské unii – souhrnná zpráva), Úřad pro publikace, 2018, https://data.europa.eu/doi/10.2772/62174.

10

Commercial rabbit farming in the European Union – Overview report

---

PŘÍLOHA

| Identifikační číslo doplňkové látky | Doplňková látka | Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda | Druh nebo kategorie zvířat | Maximální stáří | Minimální obsah | Maximální obsah | Jiná ustanovení | Konec platnosti povolení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prvek (Co) v mg/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 % |
| Kategorie: nutriční doplňkové látky. Funkční skupina: sloučeniny stopových prvků |
| 3b301 | octan kobaltnatý tetrahydrát | Složení doplňkové látky

  octan kobaltnatý tetrahydrát v podobě krystalů/granulí s minimálním obsahem kobaltu 23 %
  Částice < 50 μm: méně než 1 %

  Charakteristika účinné látky

  Chemický vzorec:
  Co(CH3COO)2 × 4H2O
  Číslo CAS: 6147-53-1

  Analytické metody
   (1)


  Pro identifikaci octanu v doplňkové látce:







  — | Monografie Evropského lékopisu 01/2008:20301. |

Identifikační číslo doplňkové látky

Doplňková látka

Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda

Druh nebo kategorie zvířat

Maximální stáří

Minimální obsah

Maximální obsah

Jiná ustanovení

Konec platnosti povolení

Prvek (Co) v mg/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 %

Kategorie: nutriční doplňkové látky. Funkční skupina: sloučeniny stopových prvků

3b301

octan kobaltnatý tetrahydrát

Složení doplňkové látky

octan kobaltnatý tetrahydrát v podobě krystalů/granulí s minimálním obsahem kobaltu 23 %

Částice < 50 μm: méně než 1 %

Charakteristika účinné látky

Chemický vzorec:

Co(CH3COO)2 × 4H2O

Číslo CAS: 6147-53-1

Analytické metody
   (1)

Pro identifikaci octanu v doplňkové látce:

—

Monografie Evropského lékopisu 01/2008:20301.

Pro krystalografickou charakterizaci doplňkové látky:

| — | rentgenová difrakce. |
| --- | --- |

—

rentgenová difrakce.

Pro stanovení celkového kobaltu v doplňkové látce, v premixech, krmných směsích a krmných surovinách:

| — | EN 15510 – optická (atomová) emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES)
  nebo |
| --- | --- |

—

EN 15510 – optická (atomová) emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES)

nebo

| — | CEN/TS 15621– optická (atomová) emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES) po tlakovém rozkladu. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621– optická (atomová) emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES) po tlakovém rozkladu.

Pro stanovení distribuce velikosti částic:

| — | ISO 13320 – Analýza velikosti částic – metody laserové difrakce. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – Analýza velikosti částic – metody laserové difrakce.

Přežvýkavci s funkčním bachorem, koňovití, zajíci

–

–

1 (celkem)

| 1. | Doplňková látka se do krmné směsi musí zapracovat ve formě premixu. |
| --- | --- |

1.

Doplňková látka se do krmné směsi musí zapracovat ve formě premixu.

| 2. | Prohlášení na etiketě doplňkové látky a premixu:






  — | Obsah kobaltu |
| --- | --- | --- |

2.

Prohlášení na etiketě doplňkové látky a premixu:

—

Obsah kobaltu

| — | „Doporučuje se omezit přidávané množství kobaltu na 0,3 mg/kg kompletního krmiva. V této souvislosti je třeba přihlédnout k riziku vzniku nedostatku kobaltu kvůli místním podmínkám a ke konkrétnímu složení krmné dávky.“ |
| --- | --- |

—

„Doporučuje se omezit přidávané množství kobaltu na 0,3 mg/kg kompletního krmiva. V této souvislosti je třeba přihlédnout k riziku vzniku nedostatku kobaltu kvůli místním podmínkám a ke konkrétnímu složení krmné dávky.“

| 3. | Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, které budou řešit případná rizika vyplývající z jejich použití. Pokud uvedená rizika nelze těmito postupy a opatřeními vyloučit, musí se doplňková látka a premixy používat s osobními ochrannými prostředky pro ochranu kůže, očí a dýchacích cest. |
| --- | --- |

3.

Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, které budou řešit případná rizika vyplývající z jejich použití. Pokud uvedená rizika nelze těmito postupy a opatřeními vyloučit, musí se doplňková látka a premixy používat s osobními ochrannými prostředky pro ochranu kůže, očí a dýchacích cest.

| 4. | Prohlášení na pokynech pro používání krmných směsí: „Je třeba učinit ochranná opatření, která zamezí expozici kobaltu při vdechování a při styku s kůží.“ |
| --- | --- |

4.

Prohlášení na pokynech pro používání krmných směsí: „Je třeba učinit ochranná opatření, která zamezí expozici kobaltu při vdechování a při styku s kůží.“

Jakmile bude přijato rozhodnutí o povolení doplňkové látky podle článku 9 nařízení (ES) č. 1831/2003, nejpozději dne 14. července 2028

3b302

Uhličitan kobaltnatý

Složení doplňkové látky

uhličitan kobaltnatý v podobě prášku s obsahem kobaltu 45 % – 48 %

uhličitan kobaltnatý: minimálně 75 %

hydroxid kobaltnatý: 3 % – 15 %

voda: maximálně 6 %

Částice < 11 μm: méně než 90 %

Charakteristika účinné látky

Chemický vzorec: CoCO3

Číslo CAS: 513-79-1

Analytické metody
   (1)

Pro identifikaci uhličitanu v doplňkové látce:

| — | Monografie Evropského lékopisu 01/2008:20301. |
| --- | --- |

—

Monografie Evropského lékopisu 01/2008:20301.

Pro krystalografickou charakterizaci doplňkové látky:

| — | rentgenová difrakce. |
| --- | --- |

—

rentgenová difrakce.

Pro stanovení celkového kobaltu v doplňkové látce, v premixech, krmných směsích a krmných surovinách:

| — | EN 15510 – optická (atomová) emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES)
  nebo |
| --- | --- |

—

EN 15510 – optická (atomová) emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES)

nebo

| — | CEN/TS 15621– optická (atomová) emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES) po tlakovém rozkladu. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621– optická (atomová) emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES) po tlakovém rozkladu.

Pro stanovení distribuce velikosti částic:

| — | ISO 13320 – Analýza velikosti částic – metody laserové difrakce. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – Analýza velikosti částic – metody laserové difrakce.

Přežvýkavci s funkčním bachorem, koňovití, zajíci

–

–

1 (celkem)

| 1. | Doplňková látka se do krmné směsi musí zapracovat ve formě premixu. Tato krmná směs se uvádí na trh v jiné než práškové podobě. |
| --- | --- |

1.

Doplňková látka se do krmné směsi musí zapracovat ve formě premixu. Tato krmná směs se uvádí na trh v jiné než práškové podobě.

| 2. | Prohlášení na etiketě doplňkové látky a premixu:






  — | Obsah kobaltu |
| --- | --- | --- |

2.

Prohlášení na etiketě doplňkové látky a premixu:

—

Obsah kobaltu

| — | „Doporučuje se omezit přidávané množství kobaltu na 0,3 mg/kg kompletního krmiva. V této souvislosti je třeba přihlédnout k riziku vzniku nedostatku kobaltu kvůli místním podmínkám a ke konkrétnímu složení krmné dávky.“ |
| --- | --- |

—

„Doporučuje se omezit přidávané množství kobaltu na 0,3 mg/kg kompletního krmiva. V této souvislosti je třeba přihlédnout k riziku vzniku nedostatku kobaltu kvůli místním podmínkám a ke konkrétnímu složení krmné dávky.“

| 3. | Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, které budou řešit případná rizika vyplývající z jejich použití. Pokud uvedená rizika nelze těmito postupy a opatřeními vyloučit, musí se doplňková látka a premixy používat s osobními ochrannými prostředky pro ochranu kůže, očí a dýchacích cest. |
| --- | --- |

3.

Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, které budou řešit případná rizika vyplývající z jejich použití. Pokud uvedená rizika nelze těmito postupy a opatřeními vyloučit, musí se doplňková látka a premixy používat s osobními ochrannými prostředky pro ochranu kůže, očí a dýchacích cest.

| 4. | Prohlášení na pokynech pro používání krmných směsí: „Je třeba učinit ochranná opatření, která zamezí expozici kobaltu při vdechování a při styku s kůží.“ |
| --- | --- |

4.

Prohlášení na pokynech pro používání krmných směsí: „Je třeba učinit ochranná opatření, která zamezí expozici kobaltu při vdechování a při styku s kůží.“

Jakmile bude přijato rozhodnutí o povolení doplňkové látky podle článku 9 nařízení (ES) č. 1831/2003, nejpozději dne 14. července 2028

3b303

bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát

Složení doplňkové látky

bis(uhličitan)tris(hydroxid) kobaltnatý monohydrát v podobě prášku s minimálním obsahem kobaltu 50 %

Částice < 50 μm: méně než 98 %

Charakteristika účinné látky

Chemický vzorec:

2CoCO3 x 3Co(OH)2 x H2O

Číslo CAS: 51839-24-8

Analytické metody
   (1)

Pro identifikaci uhličitanu v doplňkové látce:

| — | Monografie Evropského lékopisu 01/2008:20301. |
| --- | --- |

—

Monografie Evropského lékopisu 01/2008:20301.

Pro krystalografickou charakterizaci doplňkové látky:

| — | rentgenová difrakce. |
| --- | --- |

—

rentgenová difrakce.

Pro stanovení celkového kobaltu v doplňkové látce, v premixech, krmných směsích a krmných surovinách:

| — | EN 15510 – optická (atomová) emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES)
  nebo |
| --- | --- |

—

EN 15510 – optická (atomová) emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES)

nebo

| — | CEN/TS 15621– optická (atomová) emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES) po tlakovém rozkladu. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621– optická (atomová) emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES) po tlakovém rozkladu.

Pro stanovení distribuce velikosti částic:

| — | ISO 13320 – Analýza velikosti částic – metody laserové difrakce. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – Analýza velikosti částic – metody laserové difrakce.

Přežvýkavci s funkčním bachorem, koňovití, zajíci

–

–

1 (celkem)

| 1. | Doplňková látka se do krmné směsi musí zapracovat ve formě premixu. Tato krmná směs se uvádí na trh v jiné než práškové podobě. |
| --- | --- |

1.

Doplňková látka se do krmné směsi musí zapracovat ve formě premixu. Tato krmná směs se uvádí na trh v jiné než práškové podobě.

| 2. | Prohlášení na etiketě doplňkové látky a premixu:






  — | Obsah kobaltu |
| --- | --- | --- |

2.

Prohlášení na etiketě doplňkové látky a premixu:

—

Obsah kobaltu

| — | „Doporučuje se omezit přidávané množství kobaltu na 0,3 mg/kg kompletního krmiva. V této souvislosti je třeba přihlédnout k riziku vzniku nedostatku kobaltu kvůli místním podmínkám a ke konkrétnímu složení krmné dávky.“ |
| --- | --- |

—

„Doporučuje se omezit přidávané množství kobaltu na 0,3 mg/kg kompletního krmiva. V této souvislosti je třeba přihlédnout k riziku vzniku nedostatku kobaltu kvůli místním podmínkám a ke konkrétnímu složení krmné dávky.“

| 3. | Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, které budou řešit případná rizika vyplývající z jejich použití. Pokud uvedená rizika nelze těmito postupy a opatřeními vyloučit, musí se doplňková látka a premixy používat s osobními ochrannými prostředky pro ochranu kůže, očí a dýchacích cest. |
| --- | --- |

3.

Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, které budou řešit případná rizika vyplývající z jejich použití. Pokud uvedená rizika nelze těmito postupy a opatřeními vyloučit, musí se doplňková látka a premixy používat s osobními ochrannými prostředky pro ochranu kůže, očí a dýchacích cest.

| 4. | Prohlášení na pokynech pro používání krmných směsí: „Je třeba učinit ochranná opatření, která zamezí expozici kobaltu při vdechování a při styku s kůží.“ |
| --- | --- |

4.

Prohlášení na pokynech pro používání krmných směsí: „Je třeba učinit ochranná opatření, která zamezí expozici kobaltu při vdechování a při styku s kůží.“

Jakmile bude přijato rozhodnutí o povolení doplňkové látky podle článku 9 nařízení (ES) č. 1831/2003, nejpozději dne 14. července 2028

3b305

síran kobaltnatý heptahydrát

Složení doplňkové látky

síran kobaltnatý heptahydrát v podobě prášku s minimálním obsahem kobaltu 20 %

Částice < 50 μm: méně než 95 %

Charakteristika účinné látky

Chemický vzorec: CoSO4 x 7H2O

Číslo CAS: 10026-24-1

Analytické metody
   (1)

Pro identifikaci síranu v doplňkové látce:

| — | Monografie Evropského lékopisu 01/2008:20301. |
| --- | --- |

—

Monografie Evropského lékopisu 01/2008:20301.

Pro krystalografickou charakterizaci doplňkové látky:

| — | rentgenová difrakce. |
| --- | --- |

—

rentgenová difrakce.

Pro stanovení celkového kobaltu v doplňkové látce, v premixech, krmných směsích a krmných surovinách:

| — | EN 15510 – optická (atomová) emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES)
  nebo |
| --- | --- |

—

EN 15510 – optická (atomová) emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES)

nebo

| — | CEN/TS 15621– optická (atomová) emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES) po tlakovém rozkladu. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621– optická (atomová) emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES) po tlakovém rozkladu.

Pro stanovení distribuce velikosti částic:

| — | ISO 13320 – Analýza velikosti částic – metody laserové difrakce. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – Analýza velikosti částic – metody laserové difrakce.

Přežvýkavci s funkčním bachorem, koňovití, zajíci

–

–

1 (celkem)

| 1. | Doplňková látka se do krmné směsi musí zapracovat ve formě premixu. Tato krmná směs se uvádí na trh v jiné než práškové podobě. |
| --- | --- |

1.

Doplňková látka se do krmné směsi musí zapracovat ve formě premixu. Tato krmná směs se uvádí na trh v jiné než práškové podobě.

| 2. | Prohlášení na etiketě doplňkové látky a premixu:






  — | Obsah kobaltu |
| --- | --- | --- |

2.

Prohlášení na etiketě doplňkové látky a premixu:

—

Obsah kobaltu

| — | „Doporučuje se omezit přidávané množství kobaltu na 0,3 mg/kg kompletního krmiva. V této souvislosti je třeba přihlédnout k riziku vzniku nedostatku kobaltu kvůli místním podmínkám a ke konkrétnímu složení krmné dávky.“ |
| --- | --- |

—

„Doporučuje se omezit přidávané množství kobaltu na 0,3 mg/kg kompletního krmiva. V této souvislosti je třeba přihlédnout k riziku vzniku nedostatku kobaltu kvůli místním podmínkám a ke konkrétnímu složení krmné dávky.“

| 3. | Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, které budou řešit případná rizika vyplývající z jejich použití. Pokud uvedená rizika nelze těmito postupy a opatřeními vyloučit, musí se doplňková látka a premixy používat s osobními ochrannými prostředky pro ochranu kůže, očí a dýchacích cest. |
| --- | --- |

3.

Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, které budou řešit případná rizika vyplývající z jejich použití. Pokud uvedená rizika nelze těmito postupy a opatřeními vyloučit, musí se doplňková látka a premixy používat s osobními ochrannými prostředky pro ochranu kůže, očí a dýchacích cest.

| 4. | Prohlášení na pokynech pro používání krmných směsí: „Je třeba učinit ochranná opatření, která zamezí expozici kobaltu při vdechování a při styku s kůží.“ |
| --- | --- |

4.

Prohlášení na pokynech pro používání krmných směsí: „Je třeba učinit ochranná opatření, která zamezí expozici kobaltu při vdechování a při styku s kůží.“

Jakmile bude přijato rozhodnutí o povolení doplňkové látky podle článku 9 nařízení (ES) č. 1831/2003, nejpozději dne 14. července 2028

---

(1)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en

---

ROZHODNUTÍ

| 14.7.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 179/113 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 179/113

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2023/1456

ze dne 10. července 2023

o jmenování jedné členky Účetního dvora

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 286 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Maďarska,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 31. srpna 2023 končí mandát paní Ildikó GÁLL-PELCZOVÉ. |
| --- | --- |

(1)

Dne 31. srpna 2023 končí mandát paní Ildikó GÁLL-PELCZOVÉ.

| (2) | Je proto třeba jmenovat jednoho nového člena Účetního dvora, |
| --- | --- |

(2)

Je proto třeba jmenovat jednoho nového člena Účetního dvora,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Paní Ildikó GÁLL-PELCZOVÁ je jmenována členkou Účetního dvora na období od 1. září 2023 do 31. srpna 2029.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 10. července 2023.

Za Radu

předseda

P. NAVARRO RÍOS

---

(1)  Stanovisko ze dne 1. června 2023 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

---

| 14.7.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 179/114 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 179/114

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU (SZBP) 2023/1457

ze dne 13. července 2023

o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k námořní bezpečnosti v západní části Indického oceánu a v Rudém moři (EUNAVFOR ATALANTA) a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2023/311 (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 38 této smlouvy,

s ohledem na společnou akci Rady 2008/851/SZBP ze dne 10. listopadu 2008 o vojenské operaci Evropské unie s cílem přispět k námořní bezpečnosti v západní části Indického oceánu a v Rudém moři (EUNAVFOR ATALANTA) (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedené společné akce,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 6 odst. 1 společné akce 2008/851/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k námořní bezpečnosti v západní části Indického oceánu a v Rudém moři (EUNAVFOR ATALANTA) (dále jen „velitel sil EU“). |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 6 odst. 1 společné akce 2008/851/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k námořní bezpečnosti v západní části Indického oceánu a v Rudém moři (EUNAVFOR ATALANTA) (dále jen „velitel sil EU“).

| (2) | Dne 7. února 2023 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2023/311 (2), kterým byl velitelem sil EU jmenován kontradmirál Juan María IBAÑEZ MARTÍN. |
| --- | --- |

(2)

Dne 7. února 2023 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2023/311 (2), kterým byl velitelem sil EU jmenován kontradmirál Juan María IBAÑEZ MARTÍN.

| (3) | Dne 23. května 2023 navrhly italské vojenské orgány, aby byl nástupcem kontradmirála Juana Maríi IBAÑEZE MARTÍNA ve funkci velitele sil EU od 17. července 2023 jmenován kontradmirál Fabrizio RUTTERI. |
| --- | --- |

(3)

Dne 23. května 2023 navrhly italské vojenské orgány, aby byl nástupcem kontradmirála Juana Maríi IBAÑEZE MARTÍNA ve funkci velitele sil EU od 17. července 2023 jmenován kontradmirál Fabrizio RUTTERI.

| (4) | Dne 2. června 2023 velitel operace EUNAVFOR ATALANTA navrhované jmenování podpořil. |
| --- | --- |

(4)

Dne 2. června 2023 velitel operace EUNAVFOR ATALANTA navrhované jmenování podpořil.

| (5) | Dne 9. června 2023 Vojenský výbor EU podpořil doporučení italských vojenských orgánů. |
| --- | --- |

(5)

Dne 9. června 2023 Vojenský výbor EU podpořil doporučení italských vojenských orgánů.

| (6) | Je třeba přijmout rozhodnutí o jmenování kontradmirála Fabrizia RUTTERIHO. |
| --- | --- |

(6)

Je třeba přijmout rozhodnutí o jmenování kontradmirála Fabrizia RUTTERIHO.

| (7) | Rozhodnutí (SZBP) 2023/311 by proto mělo být zrušeno, |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutí (SZBP) 2023/311 by proto mělo být zrušeno,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Kontradmirál Fabrizio RUTTERI je od 17. července 2023 jmenován velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k námořní bezpečnosti v západní části Indického oceánu a v Rudém moři (EUNAVFOR ATALANTA).

Článek 2

Rozhodnutí (SZBP) 2023/311 se zrušuje.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 17. července 2023.

V Bruselu dne 13. července 2023.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předsedkyně

D. PRONK

---

(1)  
  Úř. věst. L 301, 12.11.2008, s. 33.

1

(2)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2023/311 ze dne 7. února 2023 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k námořní bezpečnosti v západní části Indického oceánu a v Rudém moři (EUNAVFOR ATALANTA) a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2022/2205 (EUNAVFOR ATALANTA/1/2023) (Úř. věst. L 40, 10.2.2023, s. 24).

2

---

| 14.7.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 179/116 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 179/116

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2023/1458

ze dne 11. července 2023

o některých dočasných mimořádných opatřeních v souvislosti s africkým morem prasat v Řecku

(oznámeno pod číslem C(2023) 4794)

(Pouze řecké znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (1), a zejména na čl. 259 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Africký mor prasat je infekční virová nákaza postihující chovaná a volně žijící prasata a může mít závažný dopad na dotčenou populaci zvířat a ziskovost chovu, což narušuje přemísťování zásilek uvedených zvířat a produktů z těchto zvířat v rámci Unie, jakož i vývoz do třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Africký mor prasat je infekční virová nákaza postihující chovaná a volně žijící prasata a může mít závažný dopad na dotčenou populaci zvířat a ziskovost chovu, což narušuje přemísťování zásilek uvedených zvířat a produktů z těchto zvířat v rámci Unie, jakož i vývoz do třetích zemí.

| (2) | V případě ohnisek afrického moru prasat u chovaných prasat hrozí vážné riziko, že se daná nákaza rozšíří do dalších zařízení pro chovaná prasata. |
| --- | --- |

(2)

V případě ohnisek afrického moru prasat u chovaných prasat hrozí vážné riziko, že se daná nákaza rozšíří do dalších zařízení pro chovaná prasata.

| (3) | Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 (2) se doplňují pravidla pro tlumení nákaz uvedených na seznamu podle čl. 9 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) 2016/429 a klasifikovaných jako nákazy kategorie A, B a C v prováděcím nařízení Komise (EU) 2018/1882 (3). Články 21 a 22 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 konkrétně stanoví vytvoření uzavřeného pásma v případě ohniska nákazy kategorie A, včetně afrického moru prasat, a některá opatření, jež se v tomto pásmu mají provádět. V čl. 21 odst. 1 uvedeného nařízení v přenesené pravomoci se dále stanoví, že uzavřené pásmo zahrnuje ochranné pásmo, pásmo dozoru a v případě potřeby další uzavřená pásma kolem ochranných pásem a pásem dozoru nebo v jejich blízkosti. |
| --- | --- |

(3)

Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 (2) se doplňují pravidla pro tlumení nákaz uvedených na seznamu podle čl. 9 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) 2016/429 a klasifikovaných jako nákazy kategorie A, B a C v prováděcím nařízení Komise (EU) 2018/1882 (3). Články 21 a 22 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 konkrétně stanoví vytvoření uzavřeného pásma v případě ohniska nákazy kategorie A, včetně afrického moru prasat, a některá opatření, jež se v tomto pásmu mají provádět. V čl. 21 odst. 1 uvedeného nařízení v přenesené pravomoci se dále stanoví, že uzavřené pásmo zahrnuje ochranné pásmo, pásmo dozoru a v případě potřeby další uzavřená pásma kolem ochranných pásem a pásem dozoru nebo v jejich blízkosti.

| (4) | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/594 (4) stanoví zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat. V čl. 3 písm. a) uvedeného prováděcího nařízení se zejména stanoví vymezení uzavřeného pásma v případě ohniska afrického moru prasat u chovaných prasat v souladu s čl. 21 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

(4)

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/594 (4) stanoví zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat. V čl. 3 písm. a) uvedeného prováděcího nařízení se zejména stanoví vymezení uzavřeného pásma v případě ohniska afrického moru prasat u chovaných prasat v souladu s čl. 21 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687.

| (5) | V návaznosti na potvrzení jednoho ohniska afrického moru prasat u chovaných prasat v regionu Západní Makedonie dne 5. července 2023 informovalo Řecko Komisi o stávající situaci na svém území, pokud jde o danou nákazu, a v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 a s prováděcím nařízením (EU) 2023/594 vymezilo uzavřené pásmo zahrnující ochranné pásmo a pásmo dozoru, v němž se uplatňují obecná opatření k tlumení nákaz stanovená v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687, aby se zabránilo dalšímu šíření nákazy. |
| --- | --- |

(5)

V návaznosti na potvrzení jednoho ohniska afrického moru prasat u chovaných prasat v regionu Západní Makedonie dne 5. července 2023 informovalo Řecko Komisi o stávající situaci na svém území, pokud jde o danou nákazu, a v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 a s prováděcím nařízením (EU) 2023/594 vymezilo uzavřené pásmo zahrnující ochranné pásmo a pásmo dozoru, v němž se uplatňují obecná opatření k tlumení nákaz stanovená v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687, aby se zabránilo dalšímu šíření nákazy.

| (6) | Aby se předešlo jakémukoli zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a zamezilo neopodstatněným překážkám pro obchod ze strany třetích zemí, je nutné ve spolupráci s Řeckem určit na úrovni Unie uzavřené pásmo, které zahrnuje ochranné pásmo a pásmo dozoru v souvislosti s africkým morem prasat v uvedeném členském státě. |
| --- | --- |

(6)

Aby se předešlo jakémukoli zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a zamezilo neopodstatněným překážkám pro obchod ze strany třetích zemí, je nutné ve spolupráci s Řeckem určit na úrovni Unie uzavřené pásmo, které zahrnuje ochranné pásmo a pásmo dozoru v souvislosti s africkým morem prasat v uvedeném členském státě.

| (7) | Vzhledem k naléhavosti epizootologické situace v Unii, pokud jde o šíření afrického moru prasat, je důležité, aby se opatření stanovená v tomto prováděcím rozhodnutí začala uplatňovat co nejdříve. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k naléhavosti epizootologické situace v Unii, pokud jde o šíření afrického moru prasat, je důležité, aby se opatření stanovená v tomto prováděcím rozhodnutí začala uplatňovat co nejdříve.

| (8) | Do vydání stanoviska Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva by proto pásmo infekce v Řecku mělo být neprodleně zřízeno a zařazeno na seznam v příloze tohoto rozhodnutí a měla by být stanovena doba trvání uvedeného pásma. |
| --- | --- |

(8)

Do vydání stanoviska Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva by proto pásmo infekce v Řecku mělo být neprodleně zřízeno a zařazeno na seznam v příloze tohoto rozhodnutí a měla by být stanovena doba trvání uvedeného pásma.

| (9) | Toto rozhodnutí bude přezkoumáno na příštím zasedání Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(9)

Toto rozhodnutí bude přezkoumáno na příštím zasedání Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Řecko zajistí, aby:

| a) | Řecko v souladu s čl. 21 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 s výhradou podmínek stanovených v uvedeném článku neprodleně zřídilo uzavřené pásmo zahrnující ochranné pásmo a pásmo dozoru; |
| --- | --- |

a)

Řecko v souladu s čl. 21 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 s výhradou podmínek stanovených v uvedeném článku neprodleně zřídilo uzavřené pásmo zahrnující ochranné pásmo a pásmo dozoru;

| b) | ochranné pásmo a pásmo dozoru uvedené v písmeni a) zahrnovalo alespoň oblasti uvedené v příloze tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

b)

ochranné pásmo a pásmo dozoru uvedené v písmeni a) zahrnovalo alespoň oblasti uvedené v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí se použije do 5. října 2023.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.

V Bruselu dne 11. července 2023.

Za Komisi

Stella KYRIAKIDES

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 ze dne 17. prosince 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o pravidla pro prevenci a tlumení určitých nákaz uvedených na seznamu (Úř. věst. L 174, 3.6.2020, s. 64).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1882 ze dne 3. prosince 2018 o uplatňování některých pravidel pro prevenci a tlumení nákaz na kategorie nákaz uvedených na seznamu a o stanovení seznamu druhů a skupin druhů, které představují značné riziko šíření zmíněných nákaz uvedených na seznamu (Úř. věst. L 308, 4.12.2018, s. 21).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/594 ze dne 16. března 2023, kterým se stanoví zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat a zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2021/605 (Úř. věst. L 79, 17.3.2023, s. 65).

4

---

PŘÍLOHA

| Oblasti vymezené jako uzavřené pásmo v Řeku podle článku 1 | Datum ukončení platnosti |
| --- | --- |
| Ochranné pásmo:






  1. | V regionální jednotce Florina |

Oblasti vymezené jako uzavřené pásmo v Řeku podle článku 1

Datum ukončení platnosti

Ochranné pásmo:

1.

V regionální jednotce Florina

Místní část Skopos (obec Florina)

5. října 2023

Pásmo dozoru:

| 1. | V regionální jednotce Florina |
| --- | --- |

1.

V regionální jednotce Florina

Místní části Achlada, Meliti, Lofi, Vevi, Sitaria, Palestra, Neochoraki, Tripotamos, Itea, Papagiannis, Marina, Mesochori a Mesokampos (obec Florina)

Obecní departementy Kelli, Klidi, Petres, Agios Panteleimon a Faraggi (obec Amintaio)

| 2. | V regionální jednotce Pella |
| --- | --- |

2.

V regionální jednotce Pella

Místní části Agios Athanasios, Panagitsa, Arnissa a Perea (obec Edessa)

Místní části Orma a Sarakini (obec Almopia)

5. října 2023

---

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 14.7.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 179/119 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 179/119

---

ROZHODNUTÍ č. 1/2023 SMÍŠENÉHO VÝBORU EVROPSKÁ UNIE–ŠVÝCARSKO PRO LETECKOU DOPRAVU ZŘÍZENÉHO DOHODOU MEZI EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A ŠVÝCARSKOU KONFEDERACÍ O LETECKÉ DOPRAVĚ

ze dne 9. června 2023,

kterým se nahrazuje příloha Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě [2023/1459]

VÝBOR EVROPSKÁ UNIE–ŠVÝCARSKO PRO LETECKOU DOPRAVU,

s ohledem na Dohodu mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě (dále jen „dohoda“), a zejména na čl. 23 odst. 4 této dohody,

ROZHODL TAKTO:

Jediný článek

Příloha tohoto rozhodnutí nahrazuje přílohu dohody s platností ode dne 15. července 2023.

V Bernu a Bruselu dne 9. června 2023.

Za smíšený výbor

vedoucí delegace Evropské unie

Filip CORNELIS

vedoucí delegace Švýcarska

Christian HEGNER

---

PŘÍLOHA

Pro účely této dohody:

| — | Evropská unie na základě Lisabonské smlouvy, která vstoupila v platnost dne 1. prosince 2009, nahrazuje Evropské společenství a stává se jeho nástupcem. |
| --- | --- |

—

Evropská unie na základě Lisabonské smlouvy, která vstoupila v platnost dne 1. prosince 2009, nahrazuje Evropské společenství a stává se jeho nástupcem.

| — | Jestliže akt uvedený v této příloze obsahuje odkaz na členské státy Evropského společenství, jež bylo nahrazeno Evropskou unií, nebo na požadavek spojení s nimi, má se pro účely této dohody za to, že se odkaz vztahuje rovněž na Švýcarsko nebo na požadavek spojení se Švýcarskem. |
| --- | --- |

—

Jestliže akt uvedený v této příloze obsahuje odkaz na členské státy Evropského společenství, jež bylo nahrazeno Evropskou unií, nebo na požadavek spojení s nimi, má se pro účely této dohody za to, že se odkaz vztahuje rovněž na Švýcarsko nebo na požadavek spojení se Švýcarskem.

| — | Odkazy na nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 a č. 2408/92 uvedené v článcích 4, 15, 18, 27 a 35 dohody se považují za odkazy na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008. |
| --- | --- |

—

Odkazy na nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 a č. 2408/92 uvedené v článcích 4, 15, 18, 27 a 35 dohody se považují za odkazy na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008.

| — | Aniž je dotčen článek 15 této dohody, „leteckým dopravcem Společenství“ podle následujících směrnic a nařízení Unie se rozumí též letecký dopravce, který je držitelem licence a má svou hlavní provozovnu a případně sídlo podniku ve Švýcarsku v souladu s nařízením (ES) č. 1008/2008. Jakýkoli odkaz na nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 se považuje za odkaz na nařízení (ES) č. 1008/2008. |
| --- | --- |

—

Aniž je dotčen článek 15 této dohody, „leteckým dopravcem Společenství“ podle následujících směrnic a nařízení Unie se rozumí též letecký dopravce, který je držitelem licence a má svou hlavní provozovnu a případně sídlo podniku ve Švýcarsku v souladu s nařízením (ES) č. 1008/2008. Jakýkoli odkaz na nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 se považuje za odkaz na nařízení (ES) č. 1008/2008.

| — | Jakýkoli odkaz na články 81 a 82 Smlouvy nebo na články 101 a 102 Smlouvy o fungování Evropské unie v následujících textech se považuje za odkaz na články 8 a 9 této dohody. |
| --- | --- |

—

Jakýkoli odkaz na články 81 a 82 Smlouvy nebo na články 101 a 102 Smlouvy o fungování Evropské unie v následujících textech se považuje za odkaz na články 8 a 9 této dohody.

1.   Liberalizace letectví a ostatní předpisy v odvětví civilního letectví

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 ze dne 24. září 2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství (přepracované znění), Úř. věst. L 293, 31.10.2008, s. 3, ve znění:

| — | nařízení (EU) 2018/1139, Úř. věst. L 212, 22.8.2018, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení (EU) 2018/1139, Úř. věst. L 212, 22.8.2018, s. 1,

| — | nařízení (EU) 2020/696, Úř. věst. L 165, 27.5.2020, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení (EU) 2020/696, Úř. věst. L 165, 27.5.2020, s. 1,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/2114, Úř. věst. L 426, 17.12.2020, s. 1; nařízení (EU) 2020/2114 je ve Švýcarsku použitelné v celém rozsahu ode dne 18. prosince 2020, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/2114, Úř. věst. L 426, 17.12.2020, s. 1; nařízení (EU) 2020/2114 je ve Švýcarsku použitelné v celém rozsahu ode dne 18. prosince 2020,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/2115, Úř. věst. L 426, 17.12.2020, s. 4; nařízení (EU) 2020/2115 je ve Švýcarsku použitelné v celém rozsahu ode dne 18. prosince 2020. |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/2115, Úř. věst. L 426, 17.12.2020, s. 4; nařízení (EU) 2020/2115 je ve Švýcarsku použitelné v celém rozsahu ode dne 18. prosince 2020.

Směrnice Rady 2000/79 ze dne 27. listopadu 2000 o Evropské dohodě o organizaci pracovní doby mobilních pracovníků v civilním letectví uzavřené mezi Sdružením evropských leteckých společností (AEA), Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF), Evropským sdružením technických letových posádek (ECA), Evropským sdružením leteckých společností (ERA) a Mezinárodním sdružením leteckých dopravců (IACA) (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 302, 1.12.2000, s. 57.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/88/ES ze dne 4. listopadu 2003 o některých aspektech úpravy pracovní doby, Úř. věst. L 299, 18.11.2003, s. 9.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 437/2003 ze dne 27. února 2003 o statistickém vykazování letecké přepravy cestujících, zboží a poštovních zásilek, Úř. věst. L 66, 11.3.2003, s. 1.

Nařízení Komise (ES) č. 1358/2003 ze dne 31. července 2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 437/2003 o statistickém vykazování letecké přepravy cestujících, zboží a poštovních zásilek, a kterým se mění přílohy I a II uvedeného nařízení, Úř. věst. L 194, 1.8.2003, s. 9, ve znění:

| — | nařízení Komise (ES) č. 158/2007, Úř. věst. L 49, 17.2.2007, s. 9. |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 158/2007, Úř. věst. L 49, 17.2.2007, s. 9.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 785/2004 ze dne 21. dubna 2004 o požadavcích na pojištění u leteckých dopravců a provozovatelů letadel, Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 1, ve znění:

| — | nařízení Komise (EU) č. 285/2010, Úř. věst. L 87, 7.4.2010, s. 19, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 285/2010, Úř. věst. L 87, 7.4.2010, s. 19,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/1118, Úř. věst. L 243, 29.7.2020, s. 1. |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/1118, Úř. věst. L 243, 29.7.2020, s. 1.

Nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství, Úř. věst. L 14, 22.1.1993, s. 1 (články 1–12), ve znění:

| — | nařízení (ES) č. 793/2004, Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 50, |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 793/2004, Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 50,

| — | nařízení (EU) 2020/459, Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení (EU) 2020/459, Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 1,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/1477, Úř. věst. L 338, 15.10.2020, s. 4, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/1477, Úř. věst. L 338, 15.10.2020, s. 4,

| — | nařízení (EU) 2021/250, Úř. věst. L 58, 19.2.2021, s. 1; čl. 10a odst. 1 a 4 nařízení (EHS) č. 95/93 ve znění čl. 1 odst. 6 nařízení (EU) 2021/250 jsou ve Švýcarsku použitelné ode dne 20. února 2021, |
| --- | --- |

—

nařízení (EU) 2021/250, Úř. věst. L 58, 19.2.2021, s. 1; čl. 10a odst. 1 a 4 nařízení (EHS) č. 95/93 ve znění čl. 1 odst. 6 nařízení (EU) 2021/250 jsou ve Švýcarsku použitelné ode dne 20. února 2021,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1889, Úř. věst. L 384, 29.10.2021, s. 20, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1889, Úř. věst. L 384, 29.10.2021, s. 20,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/255, Úř. věst. L 42, 23.2.2022, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/255, Úř. věst. L 42, 23.2.2022, s. 1,

| — | nařízení (EU) 2022/2038, Úř. věst. L 275, 25.10.2022, s. 14. |
| --- | --- |

—

nařízení (EU) 2022/2038, Úř. věst. L 275, 25.10.2022, s. 14.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/12/ES ze dne 11. března 2009 o letištních poplatcích (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 70, 14.3.2009, s. 11.

Směrnice Rady 96/67/ES ze dne 15. října 1996 o přístupu na trh odbavovacích služeb na letištích Společenství, Úř. věst. L 272, 25.10.1996, s. 36 (články 1–9, 11–23 a 25).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 80/2009 ze dne 14. ledna 2009 o kodexu chování pro používání počítačových rezervačních systémů a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 2299/89 (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 35, 4.2.2009, s. 47.

2.   Pravidla hospodářské soutěže

Nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1 (články 1–13, 15–45).

(V rozsahu, v němž je dané nařízení příslušné pro použití této dohody. Vložení uvedeného nařízení nemá vliv na rozdělení úkolů podle této dohody.)

Nařízení Komise (ES) č. 773/2004 ze dne 7. dubna 2004 o vedení řízení Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 18, ve znění:

| — | nařízení Komise (ES) č. 622/2008, Úř. věst. L 171, 1.7.2008, s. 3. |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 622/2008, Úř. věst. L 171, 1.7.2008, s. 3.

Nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (nařízení ES o spojování) (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1

(články 1–18, čl. 19 odst. 1 a 2, články 20–23).

S ohledem na čl. 4 odst. 5 nařízení o spojování platí mezi Evropským společenstvím a Švýcarskem toto:

| (1) | S ohledem na spojení definované v článku 3 nařízení (ES) č. 139/2004, které nemá význam pro celé Společenství ve smyslu článku 1 uvedeného nařízení a které může být přezkoumáno v rámci vnitrostátních předpisů pro hospodářskou soutěž nejméně tří členských států ES a Švýcarské konfederace, mohou osoby nebo podniky podle čl. 4 odst. 2 uvedeného nařízení před oznámením příslušným orgánům informovat Komisi ES prostřednictvím odůvodněného podání, že by spojení měla posoudit Komise. |
| --- | --- |

(1)

S ohledem na spojení definované v článku 3 nařízení (ES) č. 139/2004, které nemá význam pro celé Společenství ve smyslu článku 1 uvedeného nařízení a které může být přezkoumáno v rámci vnitrostátních předpisů pro hospodářskou soutěž nejméně tří členských států ES a Švýcarské konfederace, mohou osoby nebo podniky podle čl. 4 odst. 2 uvedeného nařízení před oznámením příslušným orgánům informovat Komisi ES prostřednictvím odůvodněného podání, že by spojení měla posoudit Komise.

| (2) | Evropská komise neprodleně předá Švýcarské konfederaci všechna podání podle čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 139/2004 a předchozího odstavce. |
| --- | --- |

(2)

Evropská komise neprodleně předá Švýcarské konfederaci všechna podání podle čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 139/2004 a předchozího odstavce.

| (3) | Vyjádří-li Švýcarská konfederace svůj nesouhlas se žádostí o postoupení případu, příslušný švýcarský orgán pro hospodářskou soutěž si ponechá svou pravomoc a případ nebude od Švýcarské konfederace postoupen podle tohoto odstavce. |
| --- | --- |

(3)

Vyjádří-li Švýcarská konfederace svůj nesouhlas se žádostí o postoupení případu, příslušný švýcarský orgán pro hospodářskou soutěž si ponechá svou pravomoc a případ nebude od Švýcarské konfederace postoupen podle tohoto odstavce.

S ohledem na lhůty podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl. 22 odst. 2 nařízení o spojování:

| (1) | Evropská komise neprodleně předá příslušnému švýcarskému orgánu pro hospodářskou soutěž všechny příslušné dokumenty podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl. 22 odst. 2. |
| --- | --- |

(1)

Evropská komise neprodleně předá příslušnému švýcarskému orgánu pro hospodářskou soutěž všechny příslušné dokumenty podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl. 22 odst. 2.

| (2) | Výpočet lhůt podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl. 22 odst. 2 nařízení (ES) č. 139/2004 začíná pro Švýcarskou konfederaci ihned poté, co příslušný švýcarský orgán pro hospodářskou soutěž obdrží příslušné dokumenty. |
| --- | --- |

(2)

Výpočet lhůt podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl. 22 odst. 2 nařízení (ES) č. 139/2004 začíná pro Švýcarskou konfederaci ihned poté, co příslušný švýcarský orgán pro hospodářskou soutěž obdrží příslušné dokumenty.

Nařízení Komise (ES) č. 802/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 133, 30.4.2004, s. 1 (články 1–24), ve znění:

| — | nařízení Komise (ES) č. 1792/2006, Úř. věst. L 362, 20.12.2006, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 1792/2006, Úř. věst. L 362, 20.12.2006, s. 1,

| — | nařízení Komise (ES) č. 1033/2008, Úř. věst. L 279, 22.10.2008, s. 3, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 1033/2008, Úř. věst. L 279, 22.10.2008, s. 3,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1269/2013, Úř. věst. L 336, 14.12.2013, s. 1. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1269/2013, Úř. věst. L 336, 14.12.2013, s. 1.

Směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (kodifikované znění) (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 318, 17.11.2006, s. 17.

Nařízení Rady (ES) č. 487/2009 ze dne 25. května 2009 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na některé kategorie dohod a jednání ve vzájemné shodě v odvětví letecké dopravy (kodifikované znění) (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 148, 11.6.2009, s. 1.

3.   Bezpečnost letectví

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139 ze dne 4. července 2018 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Agentury Evropské unie pro bezpečnost letectví, kterým se mění nařízení (ES) č. 2111/2005, (ES) č. 1008/2008, (EU) č. 996/2010, (EU) č. 376/2014 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/30/EU a 2014/53/EU a kterým se zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 a (ES) č. 216/2008 a nařízení Rady (EHS) č. 3922/91, Úř. věst. L 212, 22.8.2018, s. 1, ve znění:

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1087, Úř. věst. L 236, 5.7.2021, s. 1. |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1087, Úř. věst. L 236, 5.7.2021, s. 1.

Agentura má i ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny ustanoveními nařízení.

Komise má i ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny pro rozhodnutí podle čl. 2 odst. 6 a 7, čl. 41 odst. 6, čl. 62 odst. 5, čl. 67 odst. 2 a 3, čl. 70 odst. 4, čl. 71 odst. 2, čl. 76 odst. 4, čl. 84 odst. 1, čl. 85 odst. 9, čl. 104 odst. 3 bodu i), čl. 105 odst. 1 a čl. 106 odst. 1 a 6.

Bez ohledu na horizontální úpravu stanovenou v druhé odrážce přílohy Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě se odkazy na „členské státy“ v ustanoveních nařízení (EU) č. 182/2011 zmíněných v článku 127 nařízení (EU) 2018/1139 nevztahují na Švýcarsko.

Žádné ustanovení uvedeného nařízení nelze vykládat tak, že pověřuje Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví, aby jednala jménem Švýcarska v rámci mezinárodních dohod pro jiné účely než účely podpory při plnění povinností, které mu z těchto dohod plynou.

Pro účely této dohody se znění nařízení upravuje takto:

| a) | článek 68 se mění takto:






  i) | v odst. 1 písm. a) se za slovo „Unií“ vkládají slova „nebo Švýcarskem“; |
| --- | --- | --- |

a)

článek 68 se mění takto:

i)

v odst. 1 písm. a) se za slovo „Unií“ vkládají slova „nebo Švýcarskem“;

| ii) | doplňuje se nový odstavec, který zní:

  „4.   Kdykoliv Unie vede jednání se třetí zemí s cílem uzavřít dohodu, která stanoví, že členský stát nebo agentura může vydávat osvědčení na základě osvědčení vydaných leteckými úřady dané třetí země, usiluje o to, aby Švýcarsku byla nabídnuta podobná dohoda s dotčenou třetí zemí. Švýcarsko zase usiluje o uzavření dohod se třetími zeměmi odpovídajících těm, které uzavřela Unie.“ |
| --- | --- |

ii)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„4.   Kdykoliv Unie vede jednání se třetí zemí s cílem uzavřít dohodu, která stanoví, že členský stát nebo agentura může vydávat osvědčení na základě osvědčení vydaných leteckými úřady dané třetí země, usiluje o to, aby Švýcarsku byla nabídnuta podobná dohoda s dotčenou třetí zemí. Švýcarsko zase usiluje o uzavření dohod se třetími zeměmi odpovídajících těm, které uzavřela Unie.“

| b) | V článku 95 se doplňuje nový odstavec, který zní:

  „3.   Odchylně od čl. 12 odst. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie je výkonný ředitel agentury oprávněn zaměstnávat na základě smlouvy švýcarské státní příslušníky, kteří požívají veškerých občanských práv.“ |
| --- | --- |

b)

V článku 95 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„3.   Odchylně od čl. 12 odst. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie je výkonný ředitel agentury oprávněn zaměstnávat na základě smlouvy švýcarské státní příslušníky, kteří požívají veškerých občanských práv.“

| c) | V článku 96 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

  „V souladu s dodatkem k příloze A uplatní Švýcarsko na agenturu Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie, který je uveden v příloze A této přílohy.“ |
| --- | --- |

c)

V článku 96 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„V souladu s dodatkem k příloze A uplatní Švýcarsko na agenturu Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie, který je uveden v příloze A této přílohy.“

| d) | V článku 102 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

  „5.   Švýcarsko se plně podílí na činnosti správní rady a má v jejím rámci stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, s výjimkou hlasovacího práva.“ |
| --- | --- |

d)

V článku 102 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„5.   Švýcarsko se plně podílí na činnosti správní rady a má v jejím rámci stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, s výjimkou hlasovacího práva.“

| e) | V článku 120 se doplňuje nový odstavec, který zní:

  „13.   Švýcarsko se podílí na finančním příspěvku uvedeném v odst. 1 písm. b) podle následujícího vzorce:
  S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C,
  kde:







  S | = | část rozpočtu agentury, která není financována z poplatků a plateb uvedených v odst. 1 písm. c) a d), |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | počet přidružených států, |
| b | = | počet členských států EU, |
| c | = | příspěvek Švýcarska do rozpočtu ICAO, |
| C | = | celkový příspěvek členských států EU a přidružených států do rozpočtu ICAO.“ |

e)

V článku 120 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„13.   Švýcarsko se podílí na finančním příspěvku uvedeném v odst. 1 písm. b) podle následujícího vzorce:

S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C,

kde:

S

=

část rozpočtu agentury, která není financována z poplatků a plateb uvedených v odst. 1 písm. c) a d),

a

=

počet přidružených států,

b

=

počet členských států EU,

c

=

příspěvek Švýcarska do rozpočtu ICAO,

C

=

celkový příspěvek členských států EU a přidružených států do rozpočtu ICAO.“

| f) | V článku 122 se doplňuje nový odstavec, který zní:

  „6.   Ustanovení vztahující se na finanční kontrolu prováděnou Unií ve Švýcarsku, která se týká účastníků činností agentury, jsou uvedena v příloze B této přílohy.“ |
| --- | --- |

f)

V článku 122 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„6.   Ustanovení vztahující se na finanční kontrolu prováděnou Unií ve Švýcarsku, která se týká účastníků činností agentury, jsou uvedena v příloze B této přílohy.“

| g) | Příloha I nařízení se doplňuje o následující letadla jako výrobky, na něž se vztahuje čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení Komise (EU) č. 748/2012 ze dne 3. srpna 2012, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro certifikaci letové způsobilosti letadel a souvisejících výrobků, letadlových částí a zařízení a certifikaci ochrany životního prostředí, jakož i pro certifikaci projekčních a výrobních organizací (1): | A/c - [HB-JES] – typ Gulfstream G-V |
| --- | --- | --- |

g)

Příloha I nařízení se doplňuje o následující letadla jako výrobky, na něž se vztahuje čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení Komise (EU) č. 748/2012 ze dne 3. srpna 2012, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro certifikaci letové způsobilosti letadel a souvisejících výrobků, letadlových částí a zařízení a certifikaci ochrany životního prostředí, jakož i pro certifikaci projekčních a výrobních organizací (1):

1

A/c - [HB-JES] – typ Gulfstream G-V

| | A/c - [HB-ZDF] – typ MD900. |
| --- | --- |

A/c - [HB-ZDF] – typ MD900.

| h) | V čl. 132 odst. 1 se odkaz na nařízení (EU) 2016/679 považuje, pokud jde o Švýcarsko, za odkaz na příslušné vnitrostátní právní předpisy. |
| --- | --- |

h)

V čl. 132 odst. 1 se odkaz na nařízení (EU) 2016/679 považuje, pokud jde o Švýcarsko, za odkaz na příslušné vnitrostátní právní předpisy.

| i) | Ustanovení čl. 140 odst. 6 se nevztahuje na Švýcarsko. |
| --- | --- |

i)

Ustanovení čl. 140 odst. 6 se nevztahuje na Švýcarsko.

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1645 ze dne 14. července 2022, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139, pokud jde o požadavky na řízení rizik bezpečnosti informací s potenciálním dopadem na bezpečnost letectví pro organizace, na něž se vztahují nařízení Komise (EU) č. 748/2012 a (EU) č. 139/2014, a kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 748/2012 a (EU) č. 139/2014, Úř. věst. L 248, 26.9.2022, s. 18.

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1645

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/203 ze dne 27. října 2022, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139, pokud jde o požadavky na řízení rizik v oblasti bezpečnosti informací s možným dopadem na bezpečnost letectví pro organizace, na které se vztahují nařízení Komise (EU) č. 1321/2014, (EU) č. 965/2012, (EU) č. 1178/2011, (EU) 2015/340, prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/373 a (EU) 2021/664, a pro příslušné orgány, na které se vztahují nařízení Komise (EU) č. 748/2012, (EU) č. 1321/2014, (EU) č. 965/2012, (EU) č. 1178/2011, (EU) 2015/340 a (EU) č. 139/2014, prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/373 a (EU) 2021/664, a kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 1178/2011, (EU) č. 748/2012, (EU) č. 965/2012, (EU) č. 139/2014, (EU) č. 1321/2014, (EU) 2015/340 a prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/373 a (EU) 2021/664, Úř. věst. L 31, 2.2.2023, s. 1.

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/203

Nařízení Komise (EU) č. 1178/2011 ze dne 3. listopadu 2011, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se posádek v civilním letectví podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008, Úř. věst. L 311, 25.11.2011, s. 1, ve znění:

Nařízení Komise (EU) č. 1178/2011

| — | nařízení Komise (EU) č. 290/2012, Úř. věst. L 100, 5.4.2012, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 290/2012, Úř. věst. L 100, 5.4.2012, s. 1,

| — | nařízení Komise (EU) č. 70/2014, Úř. věst. L 23, 28.1.2014, s. 25, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 70/2014, Úř. věst. L 23, 28.1.2014, s. 25,

| — | nařízení Komise (EU) č. 245/2014, Úř. věst. L 74, 14.3.2014, s. 33, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 245/2014, Úř. věst. L 74, 14.3.2014, s. 33,

| — | nařízení Komise (EU) 2015/445, Úř. věst. L 74, 18.3.2015, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2015/445, Úř. věst. L 74, 18.3.2015, s. 1,

| — | nařízení Komise (EU) 2016/539, Úř. věst. L 91, 7.4.2016, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2016/539, Úř. věst. L 91, 7.4.2016, s. 1,

| — | nařízení Komise (EU) 2018/1065, Úř. věst. L 192, 30.7.2018, s. 21, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2018/1065, Úř. věst. L 192, 30.7.2018, s. 21,

| — | nařízení Komise (EU) 2018/1119, Úř. věst. L 204, 13.8.2018, s. 13, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2018/1119, Úř. věst. L 204, 13.8.2018, s. 13,

| — | nařízení Komise (EU) 2018/1974, Úř. věst. L 326, 20.12.2018, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2018/1974, Úř. věst. L 326, 20.12.2018, s. 1,

| — | nařízení Komise (EU) 2019/27, Úř. věst. L 8, 10.1.2019, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2019/27, Úř. věst. L 8, 10.1.2019, s. 1,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/430, Úř. věst. L 75, 19.3.2019, s. 66, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/430, Úř. věst. L 75, 19.3.2019, s. 66,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1747, Úř. věst. L 268, 22.10.2019, s. 23, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1747, Úř. věst. L 268, 22.10.2019, s. 23,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/359, Úř. věst. L 67, 5.3.2020, s. 82, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/359, Úř. věst. L 67, 5.3.2020, s. 82,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/723, Úř. věst. L 170, 2.6.2020, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/723, Úř. věst. L 170, 2.6.2020, s. 1,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/2193, Úř. věst. L 434, 23.12.2020, s. 13, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/2193, Úř. věst. L 434, 23.12.2020, s. 13,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1310, Úř. věst. L 284, 9.8.2021, s. 15, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1310, Úř. věst. L 284, 9.8.2021, s. 15,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/2227, Úř. věst. L 448, 15.12.2021, s. 39, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/2227, Úř. věst. L 448, 15.12.2021, s. 39,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/844, Úř. věst. L 148, 31.5.2022, s. 24, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/844, Úř. věst. L 148, 31.5.2022, s. 24,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/203, Úř. věst. L 31, 2.2.2023, s. 1. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/203, Úř. věst. L 31, 2.2.2023, s. 1.

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/723 ze dne 4. března 2020, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro uznávání osvědčení pilotů vydaných třetí zemí a kterým se mění nařízení (EU) č. 1178/2011, Úř. věst. L 170, 2.6.2020, s. 1.

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/723

Nařízení Rady (EHS) č. 3922/91 ze dne 16. prosince 1991 o harmonizaci technických požadavků a správních postupů v oblasti civilního letectví, Úř. věst. L 373, 31.12.1991, s. 4 (články 1–3, čl. 4 odst. 2, články 5–11 a 13), ve znění:

Nařízení Rady (EHS) č. 3922/91

| — | nařízení (ES) č. 1899/2006, Úř. věst. L 377, 27.12.2006, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1899/2006, Úř. věst. L 377, 27.12.2006, s. 1,

| — | nařízení (ES) č. 1900/2006, Úř. věst. L 377, 27.12.2006, s. 176, |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1900/2006, Úř. věst. L 377, 27.12.2006, s. 176,

| — | nařízení Komise (ES) č. 8/2008, Úř. věst. L 10, 12.1.2008, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 8/2008, Úř. věst. L 10, 12.1.2008, s. 1,

| — | nařízení Komise (ES) č. 859/2008, Úř. věst. L 254, 20.9.2008, s. 1. |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 859/2008, Úř. věst. L 254, 20.9.2008, s. 1.

V souladu s článkem 139 nařízení (EU) 2018/1139 se nařízení (EHS) č. 3922/91 zrušuje ode dne použitelnosti podrobných pravidel přijatých podle čl. 32 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2018/1139 ohledně omezení doby letové služby a doby služby a požadavků na dobu odpočinku, pokud jde o aerotaxi, lékařskou záchrannou službu a obchodní leteckou dopravu provozovanou jednopilotními letadly.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 996/2010 ze dne 20. října 2010 o šetření a prevenci nehod a incidentů v civilním letectví a o zrušení směrnice 94/56/ES (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 295, 12.11.2010, s. 35, ve znění:

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 996/2010

| — | nařízení (EU) č. 376/2014, Úř. věst. L 122, 24.4.2014, s. 18, |
| --- | --- |

—

nařízení (EU) č. 376/2014, Úř. věst. L 122, 24.4.2014, s. 18,

| — | nařízení (EU) 2018/1139, Úř. věst. L 212, 22.8.2018, s. 1. |
| --- | --- |

—

nařízení (EU) 2018/1139, Úř. věst. L 212, 22.8.2018, s. 1.

Nařízení Komise (ES) č. 104/2004 ze dne 22. ledna 2004, kterým se stanoví pravidla organizace a složení odvolacího senátu Evropské agentury pro bezpečnost letectví, Úř. věst. L 16, 23.1.2004, s. 20.

Nařízení Komise (ES) č. 104/2004

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005 ze dne 14. prosince 2005 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, o informování cestujících v letecké dopravě o totožnosti provozujícího leteckého dopravce a o zrušení článku 9 směrnice 2004/36/ES (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 344, 27.12.2005, s. 15, ve znění:

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005

| — | nařízení (EU) 2018/1139, Úř. věst. L 212, 22.8.2018, s. 1. |
| --- | --- |

—

nařízení (EU) 2018/1139, Úř. věst. L 212, 22.8.2018, s. 1.

Nařízení Komise (ES) č. 473/2006 ze dne 22. března 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro seznam Společenství uvádějící letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, uvedený v kapitole II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005 (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 84, 23.3.2006, s. 8.

Nařízení Komise (ES) č. 473/2006

Nařízení Komise (ES) č. 474/2006 ze dne 22. března 2006 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, uvedeného v kapitole II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005, Úř. věst. L 84, 23.3.2006, s. 14, naposledy pozměněné:

Nařízení Komise (ES) č. 474/2006

| — | prováděcím nařízením Komise (EU) 2022/2295, Úř. věst. L 304, 24.11.2022, s. 53. |
| --- | --- |

—

prováděcím nařízením Komise (EU) 2022/2295, Úř. věst. L 304, 24.11.2022, s. 53.

Nařízení Komise (EU) č. 1332/2011 ze dne 16. prosince 2011, kterým se stanoví společné požadavky na užívání vzdušného prostoru a provozní postupy pro palubní protisrážkový systém (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 336, 20.12.2011, s. 20, ve znění:

Nařízení Komise (EU) č. 1332/2011

| — | nařízení Komise (EU) 2016/583, Úř. věst. L 101, 16.4.2016, s. 7. |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2016/583, Úř. věst. L 101, 16.4.2016, s. 7.

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 646/2012 ze dne 16. července 2012, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro pokuty a penále na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 187, 17.7.2012, s. 29.

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 646/2012

Nařízení Komise (EU) č. 748/2012 ze dne 3. srpna 2012, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro certifikaci letové způsobilosti letadel a souvisejících výrobků, letadlových částí a zařízení a certifikaci ochrany životního prostředí, jakož i pro certifikaci projekčních a výrobních organizací, Úř. věst. L 224, 21.8.2012, s. 1, ve znění:

Nařízení Komise (EU) č. 748/2012

| — | nařízení Komise (EU) č. 7/2013, Úř. věst. L 4, 9.1.2013, s. 36, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 7/2013, Úř. věst. L 4, 9.1.2013, s. 36,

| — | nařízení Komise (EU) č. 69/2014, Úř. věst. L 23, 28.1.2014, s. 12, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 69/2014, Úř. věst. L 23, 28.1.2014, s. 12,

| — | nařízení Komise (EU) 2015/1039, Úř. věst. L 167, 1.7.2015, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2015/1039, Úř. věst. L 167, 1.7.2015, s. 1,

| — | nařízení Komise (EU) 2016/5, Úř. věst. L 3, 6.1.2016, s. 3, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2016/5, Úř. věst. L 3, 6.1.2016, s. 3,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/897, Úř. věst. L 144, 3.6.2019, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/897, Úř. věst. L 144, 3.6.2019, s. 1,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/570, Úř. věst. L 132, 27.4.2020, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/570, Úř. věst. L 132, 27.4.2020, s. 1,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/699, Úř. věst. L 145, 28.4.2021, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/699, Úř. věst. L 145, 28.4.2021, s. 1,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1088, Úř. věst. L 236, 5.7.2021, s. 3, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1088, Úř. věst. L 236, 5.7.2021, s. 3,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/201, Úř. věst. L 33, 15.2.2022, s. 7, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/201, Úř. věst. L 33, 15.2.2022, s. 7,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/203, Úř. věst. L 33, 15.2.2022, s. 46, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/203, Úř. věst. L 33, 15.2.2022, s. 46,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/1253, Úř. věst. L 191, 20.7.2022, s. 45, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/1253, Úř. věst. L 191, 20.7.2022, s. 45,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1358, Úř. věst. L 205, 5.8.2022, s. 7, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1358, Úř. věst. L 205, 5.8.2022, s. 7,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/1361, Úř. věst. L 205, 5.8.2022, s. 127, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/1361, Úř. věst. L 205, 5.8.2022, s. 127,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1645, Úř. věst. L 248, 26.9.2022, s. 18, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1645, Úř. věst. L 248, 26.9.2022, s. 18,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/203, Úř. věst. L 31, 2.2.2023, s. 1. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/203, Úř. věst. L 31, 2.2.2023, s. 1.

Nařízení Komise (EU) č. 965/2012 ze dne 5. října 2012, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se letového provozu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008, Úř. věst. L 296, 25.10.2012, s. 1, ve znění:

Nařízení Komise (EU) č. 965/2012

| — | nařízení Komise (EU) č. 800/2013, Úř. věst. L 227, 24.8.2013, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 800/2013, Úř. věst. L 227, 24.8.2013, s. 1,

| — | nařízení Komise (EU) č. 71/2014, Úř. věst. L 23, 28.1.2014, s. 27, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 71/2014, Úř. věst. L 23, 28.1.2014, s. 27,

| — | nařízení Komise (EU) č. 83/2014, Úř. věst. L 28, 31.1.2014, s. 17, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 83/2014, Úř. věst. L 28, 31.1.2014, s. 17,

| — | nařízení Komise (EU) č. 379/2014, Úř. věst. L 123, 24.4.2014, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 379/2014, Úř. věst. L 123, 24.4.2014, s. 1,

| — | nařízení Komise (EU) 2015/140, Úř. věst. L 24, 30.1.2015, s. 5, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2015/140, Úř. věst. L 24, 30.1.2015, s. 5,

| — | nařízení Komise (EU) 2015/1329, Úř. věst. L 206, 1.8.2015, s. 21, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2015/1329, Úř. věst. L 206, 1.8.2015, s. 21,

| — | nařízení Komise (EU) 2015/640, Úř. věst. L 106, 24.4.2015, s. 18, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2015/640, Úř. věst. L 106, 24.4.2015, s. 18,

| — | nařízení Komise (EU) 2015/2338, Úř. věst. L 330, 16.12.2015, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2015/2338, Úř. věst. L 330, 16.12.2015, s. 1,

| — | nařízení Komise (EU) 2016/1199, Úř. věst. L 198, 23.7.2016, s. 13, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2016/1199, Úř. věst. L 198, 23.7.2016, s. 13,

| — | nařízení Komise (EU) 2017/363, Úř. věst. L 55, 2.3.2017, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2017/363, Úř. věst. L 55, 2.3.2017, s. 1,

| — | nařízení Komise (EU) 2018/394, Úř. věst. L 71, 14.3.2018, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2018/394, Úř. věst. L 71, 14.3.2018, s. 1,

| — | nařízení Komise (EU) 2018/1042, Úř. věst. L 188, 25.7.2018, s. 3, ve znění:






  — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/745, Úř. věst. L 176, 5.6.2020, s. 11, |
| --- | --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2018/1042, Úř. věst. L 188, 25.7.2018, s. 3, ve znění:

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/745, Úř. věst. L 176, 5.6.2020, s. 11,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1975, Úř. věst. L 326, 20.12.2018, s. 53, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1975, Úř. věst. L 326, 20.12.2018, s. 53,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1387, Úř. věst. L 229, 5.9.2019, s. 1, ve znění:






  — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/1176, Úř. věst. L 259, 10.8.2020, s. 10, |
| --- | --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1387, Úř. věst. L 229, 5.9.2019, s. 1, ve znění:

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/1176, Úř. věst. L 259, 10.8.2020, s. 10,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1384, Úř. věst. L 228, 4.9.2019, s. 106, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1384, Úř. věst. L 228, 4.9.2019, s. 106,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/2036, Úř. věst. L 416, 11.12.2020, s. 24; body 4 až 6 přílohy nařízení (EU) 2020/2036 jsou ve Švýcarsku použitelné ode dne 31. prosince 2020, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/2036, Úř. věst. L 416, 11.12.2020, s. 24; body 4 až 6 přílohy nařízení (EU) 2020/2036 jsou ve Švýcarsku použitelné ode dne 31. prosince 2020,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1062, Úř. věst. L 229, 29.6.2021, s. 3, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1062, Úř. věst. L 229, 29.6.2021, s. 3,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1296, Úř. věst. L 282, 5.8.2021, s. 5, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1296, Úř. věst. L 282, 5.8.2021, s. 5,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/2237, Úř. věst. L 450, 16.12.2021, s. 21, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/2237, Úř. věst. L 450, 16.12.2021, s. 21,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/414, Úř. věst. L 85, 14.3.2022, s. 4, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/414, Úř. věst. L 85, 14.3.2022, s. 4,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/790, Úř. věst. L 141, 20.5.2022, s. 13, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/790, Úř. věst. L 141, 20.5.2022, s. 13,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/2203, Úř. věst. L 293, 14.11.2022, s. 3, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/2203, Úř. věst. L 293, 14.11.2022, s. 3,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/2502, Úř. věst. L 325, 20.12.2022, s. 56, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/2502, Úř. věst. L 325, 20.12.2022, s. 56,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/203, Úř. věst. L 31, 2.2.2023, s. 1, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/203, Úř. věst. L 31, 2.2.2023, s. 1,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/217, Úř. věst. L 30, 2.2.2023, s. 11. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/217, Úř. věst. L 30, 2.2.2023, s. 11.

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 628/2013 ze dne 28. června 2013 o pracovních postupech Evropské agentury pro bezpečnost letectví pro provádění standardizačních kontrol a pro sledování uplatňování pravidel nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 a o zrušení nařízení Komise (ES) č. 736/2006 (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 179, 29.6.2013, s. 46.

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 628/2013

Nařízení Komise (EU) č. 139/2014 ze dne 12. února 2014, kterým se stanoví požadavky a správní postupy týkající se letišť podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 44, 14.2.2014, s. 1, ve znění:

Nařízení Komise (EU) č. 139/2014

| — | nařízení Komise (EU) 2017/161, Úř. věst. L 27, 1.2.2017, s. 99, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2017/161, Úř. věst. L 27, 1.2.2017, s. 99,

| — | nařízení Komise (EU) 2018/401, Úř. věst. L 72, 15.3.2018, s. 17, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2018/401, Úř. věst. L 72, 15.3.2018, s. 17,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/469, Úř. věst. L 104, 3.4.2020, s. 1, ve znění:






  — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/1177, Úř. věst. L 259, 10.8.2020, s. 12, |
| --- | --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/469, Úř. věst. L 104, 3.4.2020, s. 1, ve znění:

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/1177, Úř. věst. L 259, 10.8.2020, s. 12,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/1234, Úř. věst. L 282, 31.8.2020, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/1234, Úř. věst. L 282, 31.8.2020, s. 1,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/2148, Úř. věst. L 428, 18.12.2020, s. 10, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/2148, Úř. věst. L 428, 18.12.2020, s. 10,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/208, Úř. věst. L 35, 17.2.2022, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/208, Úř. věst. L 35, 17.2.2022, s. 1,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/697, Úř. věst. L 130, 4.5.2022, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/697, Úř. věst. L 130, 4.5.2022, s. 1,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1645, Úř. věst. L 248, 26.9.2022, s. 18, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1645, Úř. věst. L 248, 26.9.2022, s. 18,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/2074, Úř. věst. L 280, 28.10.2022, s. 4, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/2074, Úř. věst. L 280, 28.10.2022, s. 4,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/203, Úř. věst. L 31, 2.2.2023, s. 1. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/203, Úř. věst. L 31, 2.2.2023, s. 1.

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/2153 ze dne 16. prosince 2019 o poplatcích a platbách vybíraných Agenturou Evropské unie pro bezpečnost letectví a o zrušení nařízení (EU) č. 319/2014, Úř. věst. L 327, 17.12.2019, s. 36.

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/2153

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 376/2014 ze dne 3. dubna 2014 o hlášení událostí v civilním letectví, analýze těchto hlášení a navazujících opatřeních a o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 996/2010 a zrušení směrnic Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES, nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 a nařízení Komise (ES) č. 1330/2007 (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 122, 24.4.2014, s. 18, ve znění:

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 376/2014

| — | nařízení (EU) 2018/1139, Úř. věst. L 212, 22.8.2018, s. 1. |
| --- | --- |

—

nařízení (EU) 2018/1139, Úř. věst. L 212, 22.8.2018, s. 1.

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2082 ze dne 26. listopadu 2021, kterým se stanoví mechanismy uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 376/2014, pokud jde o společný evropský systém klasifikace rizik, Úř. věst. L 426, 29.11.2021, s. 32.

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2082

Nařízení Komise (EU) č. 452/2014 ze dne 29. dubna 2014, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se letového provozu provozovatelů ze třetích zemí podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 133, 6.5.2014, s. 12, ve znění:

Nařízení Komise (EU) č. 452/2014

| — | nařízení Komise (EU) 2016/1158, Úř. věst. L 192, 16.7.2016, s. 21. |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2016/1158, Úř. věst. L 192, 16.7.2016, s. 21.

Nařízení Komise (EU) č. 1321/2014 ze dne 26. listopadu 2014 o zachování letové způsobilosti letadel a leteckých výrobků, letadlových částí a zařízení a schvalování organizací a personálu zapojených do těchto úkolů (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 362, 17.12.2014, s. 1, ve znění:

Nařízení Komise (EU) č. 1321/2014

| — | nařízení Komise (EU) 2015/1088, Úř. věst. L 176, 7.7.2015, s. 4, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2015/1088, Úř. věst. L 176, 7.7.2015, s. 4,

| — | nařízení Komise (EU) 2015/1536, Úř. věst. L 241, 17.9.2015, s. 16, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2015/1536, Úř. věst. L 241, 17.9.2015, s. 16,

| — | nařízení Komise (EU) 2017/334, Úř. věst. L 50, 28.2.2017, s. 13, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2017/334, Úř. věst. L 50, 28.2.2017, s. 13,

| — | nařízení Komise (EU) 2018/750, Úř. věst. L 126, 23.5.2018, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2018/750, Úř. věst. L 126, 23.5.2018, s. 1,

| — | nařízení Komise (EU) 2018/1142, Úř. věst. L 207, 16.8.2018, s. 2, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2018/1142, Úř. věst. L 207, 16.8.2018, s. 2,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1383, Úř. věst. L 228, 4.9.2019, s. 1, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1383, Úř. věst. L 228, 4.9.2019, s. 1,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1384, Úř. věst. L 228, 4.9.2019, s. 106, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1384, Úř. věst. L 228, 4.9.2019, s. 106,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/270, Úř. věst. L 56, 27.2.2020, s. 20, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/270, Úř. věst. L 56, 27.2.2020, s. 20,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/1159, Úř. věst. L 257, 6.8.2020, s. 14, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/1159, Úř. věst. L 257, 6.8.2020, s. 14,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/685, Úř. věst. L 143, 27.4.2021, s. 6, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/685, Úř. věst. L 143, 27.4.2021, s. 6,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/700, Úř. věst. L 145, 28.4.2021, s. 20; čl. 1 bod 1 a body 5, 6 a 8 přílohy I nařízení (EU) 2021/700 jsou ve Švýcarsku použitelné ode dne 18. května 2021, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/700, Úř. věst. L 145, 28.4.2021, s. 20; čl. 1 bod 1 a body 5, 6 a 8 přílohy I nařízení (EU) 2021/700 jsou ve Švýcarsku použitelné ode dne 18. května 2021,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1963, Úř. věst. L 400, 12.11.2021, s. 18, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1963, Úř. věst. L 400, 12.11.2021, s. 18,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/410, Úř. věst. L 84, 11.3.2022, s. 20, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/410, Úř. věst. L 84, 11.3.2022, s. 20,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/1360, Úř. věst. L 205, 5.8.2022, s. 115, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/1360, Úř. věst. L 205, 5.8.2022, s. 115,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/203, Úř. věst. L 31, 2.2.2023, s. 1. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/203, Úř. věst. L 31, 2.2.2023, s. 1.

Nařízení Komise (EU) 2015/340 ze dne 20. února 2015, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se průkazů způsobilosti a osvědčení řídících letového provozu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008, kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) č. 923/2012 a kterým se zrušuje nařízení Komise (EU) č. 805/2011 (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 63, 6.3.2015, s. 1, ve znění:

Nařízení Komise (EU) 2015/340

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/203, Úř. věst. L 31, 2.2.2023, s. 1. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/203, Úř. věst. L 31, 2.2.2023, s. 1.

Nařízení Komise (EU) 2015/640 ze dne 23. dubna 2015 o dodatečných specifikacích letové způsobilosti pro daný druh provozu a o změně nařízení (EU) č. 965/2012, Úř. věst. L 106, 24.4.2015, s. 18, ve znění:

Nařízení Komise (EU) 2015/640

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/133, Úř. věst. L 25, 29.1.2019, s. 14, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/133, Úř. věst. L 25, 29.1.2019, s. 14,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/1159, Úř. věst. L 257, 6.8.2020, s. 14, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/1159, Úř. věst. L 257, 6.8.2020, s. 14,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/97, Úř. věst. L 31, 29.1.2021, s. 208; článek 1 nařízení (EU) 2021/97 je ve Švýcarsku použitelný ode dne 26.2.2021 s výjimkou bodu (1) přílohy I, který je ve Švýcarsku použitelný ode dne 16.2.2021, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/97, Úř. věst. L 31, 29.1.2021, s. 208; článek 1 nařízení (EU) 2021/97 je ve Švýcarsku použitelný ode dne 26.2.2021 s výjimkou bodu (1) přílohy I, který je ve Švýcarsku použitelný ode dne 16.2.2021,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/1254, Úř. věst. L 191, 20.7.2022, s. 47. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/1254, Úř. věst. L 191, 20.7.2022, s. 47.

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1018 ze dne 29. června 2015, kterým se stanoví seznam klasifikovaných událostí v civilním letectví, které podléhají povinnému hlášení podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 376/2014 (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 163, 30.6.2015, s. 1, ve znění:

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1018

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/3, Úř. věst. L 1, 5.1.2022, s. 3. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/3, Úř. věst. L 1, 5.1.2022, s. 3.

Rozhodnutí Komise (EU) 2016/2357 ze dne 19. prosince 2016 o nedostatečně účinném dodržování nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 a jeho prováděcích pravidel, pokud jde o osvědčení vydaná Řeckou akademií pro letecký výcvik a průkazy způsobilosti vydané na základě těchto osvědčení podle části 66 (oznámeno pod číslem C(2016) 8645), Úř. věst. L 348, 21.12.2016, s. 72.

Rozhodnutí Komise (EU) 2016/2357

Nařízení Komise (EU) 2018/395 ze dne 13. března 2018, kterým se stanoví podrobná pravidla pro provoz balonů a pro vydávání průkazů způsobilosti letovým posádkám balonů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139, Úř. věst. L 71, 14.3.2018, s. 10, ve znění:

Nařízení Komise (EU) 2018/395

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/357, Úř. věst. L 67, 5.3.2020, s. 34, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/357, Úř. věst. L 67, 5.3.2020, s. 34,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1874, Úř. věst. L 378, 26.10.2021, s. 4. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1874, Úř. věst. L 378, 26.10.2021, s. 4.

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1976 ze dne 14. prosince 2018, kterým se stanoví podrobná pravidla pro provoz kluzáků a pro vydávání průkazů způsobilosti letovým posádkám kluzáků podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139, Úř. věst. L 326, 20.12.2018, s. 64, ve znění:

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1976

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/358, Úř. věst. L 67, 5.3.2020, s. 57, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/358, Úř. věst. L 67, 5.3.2020, s. 57,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1874, Úř. věst. L 378, 26.10.2021, s. 4. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1874, Úř. věst. L 378, 26.10.2021, s. 4.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/494 ze dne 25. března 2019 o některých aspektech bezpečnosti letectví s ohledem na vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Unie (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 85 I, 27.3.2019, s. 11.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/494

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/945 ze dne 12. března 2019 o bezpilotních systémech a o provozovatelích bezpilotních systémů ze třetích zemí, Úř. věst. L 152, 11.6.2019, s. 1, ve znění:

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/945

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/1058 ze dne 27. dubna 2020, Úř. věst. L 232, 20.7.2020, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/1058 ze dne 27. dubna 2020, Úř. věst. L 232, 20.7.2020, s. 1,

| — | nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/851 ze dne 22. března 2022, Úř. věst. L 150, 1.6.2022, s. 21. |
| --- | --- |

—

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/851 ze dne 22. března 2022, Úř. věst. L 150, 1.6.2022, s. 21.

Pokud jde o produkty uvedené v čl. 2 odst. 1 nařízení (EU) 2019/945, Švýcarsko použije akty uvedené v daném nařízení, jak jsou zahrnuty v této příloze, včetně jak je uvedeno níže, přičemž se navíc rozumí, že druhá odrážka přílohy se vztahuje rovněž na tyto akty:

| — | nařízení (ES) č. 765/2008 (2) podle čl. 3 bodu 9, článku 15, čl. 19 odst. 2, čl. 39 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2019/945, |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 765/2008 (2) podle čl. 3 bodu 9, článku 15, čl. 19 odst. 2, čl. 39 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2019/945,

2

| — | nařízení (EU) č. 1025/2012 (3) podle čl. 3 bodu 20 a čl. 37 odst. 3 nařízení (EU) 2019/945, |
| --- | --- |

—

nařízení (EU) č. 1025/2012 (3) podle čl. 3 bodu 20 a čl. 37 odst. 3 nařízení (EU) 2019/945,

3

| — | směrnici 2009/48/ES (4) podle čl. 4 odst. 2 a čl. 13 odst. 2 písm. c) a části 1 bodu 10 přílohy nařízení (EU) 2019/945, |
| --- | --- |

—

směrnici 2009/48/ES (4) podle čl. 4 odst. 2 a čl. 13 odst. 2 písm. c) a části 1 bodu 10 přílohy nařízení (EU) 2019/945,

4

| — | směrnici 2006/42/ES (5) podle čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) 2019/945, včetně:






  — | směrnice 73/23/EHS (6) podle čl. 1 odst. 2 písm. k) směrnice 2006/42/ES a odstavce 1.5.1 přílohy I uvedené směrnice, přičemž je třeba mít na paměti, že směrnice 73/23/EHS byla zrušena a odkazy na ni se považují za odkazy na příslušná ustanovení směrnice 2014/35/EU (7), |
| --- | --- | --- |

—

směrnici 2006/42/ES (5) podle čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) 2019/945, včetně:

5

—

směrnice 73/23/EHS (6) podle čl. 1 odst. 2 písm. k) směrnice 2006/42/ES a odstavce 1.5.1 přílohy I uvedené směrnice, přičemž je třeba mít na paměti, že směrnice 73/23/EHS byla zrušena a odkazy na ni se považují za odkazy na příslušná ustanovení směrnice 2014/35/EU (7),

6

7

| — | nařízení (EU) 2019/1020 (8), včetně odkazů na ně v čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) 2019/945 a v článcích 35 a 36 uvedeného nařízení, přičemž je třeba mít na paměti, že odkazy na zrušená ustanovení nařízení (ES) č. 765/2008 se považují za odkazy na příslušná ustanovení nařízení (EU) 2019/1020 (9), jakož i včetně:






  — | nařízení (EU) 2019/515 (10) podle čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) 2019/1020, pokud jde o kontaktní místa pro výrobky, |
| --- | --- | --- |

—

nařízení (EU) 2019/1020 (8), včetně odkazů na ně v čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) 2019/945 a v článcích 35 a 36 uvedeného nařízení, přičemž je třeba mít na paměti, že odkazy na zrušená ustanovení nařízení (ES) č. 765/2008 se považují za odkazy na příslušná ustanovení nařízení (EU) 2019/1020 (9), jakož i včetně:

8

9

—

nařízení (EU) 2019/515 (10) podle čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) 2019/1020, pokud jde o kontaktní místa pro výrobky,

10

| — | nařízení (ES) č. 765/2008 podle čl. 11 odst. 5 nařízení (EU) 2019/1020, |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 765/2008 podle čl. 11 odst. 5 nařízení (EU) 2019/1020,

| — | směrnice 2001/95/ES (11) podle čl. 20 odst. 4 a čl. 34 odst. 4 nařízení (EU) 2019/1020. |
| --- | --- |

—

směrnice 2001/95/ES (11) podle čl. 20 odst. 4 a čl. 34 odst. 4 nařízení (EU) 2019/1020.

11

Odkazy na „Unii“ v čl. 1 odst. 1 (poslední část věty), čl. 3 bodě 1, čl. 3 bodě 2, čl. 3 bodě 9, čl. 3 bodě 12 (první část věty), čl. 3 bodě 21, čl. 4 odst. 1 (poslední část věty), čl. 4 odst. 2 písm. a), čl. 4 odst. 2 písm. b), čl. 4 odst. 2 písm. d), čl. 5 odst. 2, článku 6, čl. 21 odst. 1 (poslední část věty), čl. 29 odst. 2 a čl. 31 odst. 2 písm. p) nařízení (EU) 2019/1020 se považují rovněž za odkazy na Švýcarsko.

Odkazy na právo Unie v čl. 14 odst. 2 a článku 17 nařízení (EU) 2019/1020 se, pokud jde o Švýcarsko, považují za odkazy na jeho příslušné právní předpisy.

Odkazy na „Unii“ v čl. 1 odst. 2, čl. 2 odst. 3, čl. 3 bodě 14, čl. 3 bodě 15, čl. 3 bodě 18, čl. 3 bodě 19, čl. 6 odst. 1, čl. 7 odst. 2 písm. a), čl. 8 odst. 1, čl. 8 odst. 2, čl. 9 odst. 1, čl. 35 odst. 1, čl. 36 odst. 3, čl. 38 odst. 2, čl. 41 odst. 3 a v prvním odkazu v názvu oddílu 5 nařízení (EU) 2019/945 se považují rovněž za odkazy na Švýcarsko.

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/947 ze dne 24. května 2019 o pravidlech a postupech pro provoz bezpilotních letadel, Úř. věst. L 152, 11.6.2019, s. 45, ve znění:

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/947

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/639 ze dne 12. května 2020, Úř. věst. L 150, 13.5.2020, s. 1, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/639 ze dne 12. května 2020, Úř. věst. L 150, 13.5.2020, s. 1,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/746 ze dne 4. června 2020, Úř. věst. L 176, 5.6.2020, s. 13, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/746 ze dne 4. června 2020, Úř. věst. L 176, 5.6.2020, s. 13,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1166 ze dne 15. července 2021, Úř. věst. L 253, 16.7.2021, s. 49, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1166 ze dne 15. července 2021, Úř. věst. L 253, 16.7.2021, s. 49,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/425 ze dne 14. března 2022, Úř. věst. L 87, 15.3.2022, s. 20, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/425 ze dne 14. března 2022, Úř. věst. L 87, 15.3.2022, s. 20,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/525 ze dne 1. dubna 2022, Úř. věst. L 105, 4.4.2022, s. 3. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/525 ze dne 1. dubna 2022, Úř. věst. L 105, 4.4.2022, s. 3.

Pokud jde o bezpilotní systémy, Švýcarsko použije akty uvedené v daném nařízení, jak jsou zahrnuty v této příloze, včetně jak je uvedeno níže, přičemž se navíc rozumí, že druhá odrážka přílohy se vztahuje rovněž na tento akt:

| — | směrnici 2009/48/ES (12) podle čl. 9 odst. 2 písm. a) a čl. 14 odst. 5 písm. a) bodu ii) nařízení (EU) 2019/947. |
| --- | --- |

—

směrnici 2009/48/ES (12) podle čl. 9 odst. 2 písm. a) a čl. 14 odst. 5 písm. a) bodu ii) nařízení (EU) 2019/947.

12

Odkaz na nařízení (EU) 2016/679 (13) v části B bodě UAS.SPEC.050 bodě 1) písm. a) bodě iv) přílohy nařízení (EU) 2019/947 se v případě Švýcarska považuje za odkaz na jeho příslušné vnitrostátní právní předpisy.

13

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/1128 ze dne 1. července 2019 o přístupových právech k bezpečnostním doporučením a odpovědím uloženým v evropské centrální evidenci a o zrušení rozhodnutí 2012/780/EU (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 177, 2.7.2019, s. 112.

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/1128

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/2034 ze dne 6. října 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 376/2014, pokud jde o společný evropský systém klasifikace rizik (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 416, 11.12.2020, s. 1.

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/2034

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/664 ze dne 22. dubna 2021 o regulačním rámci pro vzdušný prostor U-space, Úř. věst. L 139, 23.4.2021, s. 161, ve znění:

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/664

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/203, Úř. věst. L 31, 2.2.2023, s. 1. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/203, Úř. věst. L 31, 2.2.2023, s. 1.

4.   Ochrana letectví před protiprávními činy

Ochrana letectví před protiprávními činy

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008 ze dne 11. března 2008 o společných pravidlech v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy a o zrušení nařízení (ES) č. 2320/2002 (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 72, ve znění:

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008

| — | nařízení Komise (EU) č. 18/2010, Úř. věst. L 7, 12.1.2010, s. 3. |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 18/2010, Úř. věst. L 7, 12.1.2010, s. 3.

Nařízení Komise (ES) č. 272/2009 ze dne 2. dubna 2009, kterým se doplňují společné základní normy ochrany civilního letectví před protiprávními činy stanovené v příloze nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008, Úř. věst. L 91, 3.4.2009, s. 7, ve znění:

Nařízení Komise (ES) č. 272/2009

| — | nařízení Komise (EU) č. 297/2010, Úř. věst. L 90, 10.4.2010, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 297/2010, Úř. věst. L 90, 10.4.2010, s. 1,

| — | nařízení Komise (EU) č. 720/2011, Úř. věst. L 193, 23.7.2011, s. 19, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 720/2011, Úř. věst. L 193, 23.7.2011, s. 19,

| — | nařízení Komise (EU) č. 1141/2011, Úř. věst. L 293, 11.11.2011, s. 22, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 1141/2011, Úř. věst. L 293, 11.11.2011, s. 22,

| — | nařízení Komise (EU) č. 245/2013, Úř. věst. L 77, 20.3.2013, s. 5. |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 245/2013, Úř. věst. L 77, 20.3.2013, s. 5.

Nařízení Komise (EU) č. 1254/2009 ze dne 18. prosince 2009, kterým se stanoví kritéria umožňující členským státům odchýlit se od společných základních norem v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy a přijmout alternativní bezpečnostní opatření (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 338, 19.12.2009, s. 17, ve znění:

Nařízení Komise (EU) č. 1254/2009

| — | nařízení Komise (EU) 2016/2096, Úř. věst. L 326, 1.12.2016, s. 7. |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2016/2096, Úř. věst. L 326, 1.12.2016, s. 7.

Nařízení Komise (EU) č. 72/2010 ze dne 26. ledna 2010, kterým se stanoví postupy provádění inspekcí Komisí v oblasti ochrany letectví před protiprávními činy (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 23, 27.1.2010, s. 1, ve znění:

Nařízení Komise (EU) č. 72/2010

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/472, Úř. věst. L 85, 1.4.2016, s. 28. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/472, Úř. věst. L 85, 1.4.2016, s. 28.

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1998 ze dne 5. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám letecké bezpečnosti (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 299, 14.11.2015, s. 1, ve znění:

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1998

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2426, Úř. věst. L 334, 22.12.2015, s. 5, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2426, Úř. věst. L 334, 22.12.2015, s. 5,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/815, Úř. věst. L 122, 13.5.2017, s. 1, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/815, Úř. věst. L 122, 13.5.2017, s. 1,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/55, Úř. věst. L 10, 13.1.2018, s. 5, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/55, Úř. věst. L 10, 13.1.2018, s. 5,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/103, Úř. věst. L 21, 24.1.2019, s. 13, ve znění:






  — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/910, Úř. věst. L 208, 1.7.2020, s. 43, |
| --- | --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/103, Úř. věst. L 21, 24.1.2019, s. 13, ve znění:

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/910, Úř. věst. L 208, 1.7.2020, s. 43,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/413, Úř. věst. L 73, 15.3.2019, s. 98, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/413, Úř. věst. L 73, 15.3.2019, s. 98,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1583, Úř. věst. L 246, 26.9.2019, s. 15, ve znění:






  — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/910, Úř. věst. L 208, 1.7.2020, s. 43, |
| --- | --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1583, Úř. věst. L 246, 26.9.2019, s. 15, ve znění:

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/910, Úř. věst. L 208, 1.7.2020, s. 43,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/111, Úř. věst. L 21, 27.1.2020, s. 1, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/111, Úř. věst. L 21, 27.1.2020, s. 1,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/910, Úř. věst. L 208, 1.7.2020, s. 43, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/910, Úř. věst. L 208, 1.7.2020, s. 43,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/255, Úř. věst. L 58, 19.2.2021, s. 23; body 15, 18 až 19 a bod 32 přílohy nařízení (EU) 2021/255 jsou ve Švýcarsku použitelné ode dne 11. března 2021, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/255, Úř. věst. L 58, 19.2.2021, s. 23; body 15, 18 až 19 a bod 32 přílohy nařízení (EU) 2021/255 jsou ve Švýcarsku použitelné ode dne 11. března 2021,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/421, Úř. věst. L 87, 15.3.2022, s. 1, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/421, Úř. věst. L 87, 15.3.2022, s. 1,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/463, Úř. věst. L 94, 23.3.2022, s. 3, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/463, Úř. věst. L 94, 23.3.2022, s. 3,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/1174, Úř. věst. L 183, 8.7.2022, s. 35, s výjimkou nového bodu 11.1.1 písm. b) přílohy nařízení (EU) 2015/1998, jak se stanoví v bodě 35 přílohy nařízení (EU) 2022/1174, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/1174, Úř. věst. L 183, 8.7.2022, s. 35, s výjimkou nového bodu 11.1.1 písm. b) přílohy nařízení (EU) 2015/1998, jak se stanoví v bodě 35 přílohy nařízení (EU) 2022/1174,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/566, Úř. věst. L 74, 13.3.2023, s. 47. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/566, Úř. věst. L 74, 13.3.2023, s. 47.

Prováděcí rozhodnutí Komise C(2015) 8005 ze dne 16. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám ochrany letectví před protiprávními činy obsahující informace uvedené v čl. 18 písm. a) nařízení (ES) č. 300/2008 (nebylo zveřejněno v Úředním věstníku), ve znění:

Prováděcí rozhodnutí Komise C(2015) 8005

| — | prováděcího rozhodnutí Komise C(2017) 3030, |
| --- | --- |

—

prováděcího rozhodnutí Komise C(2017) 3030,

| — | prováděcího rozhodnutí Komise C(2018) 4857, |
| --- | --- |

—

prováděcího rozhodnutí Komise C(2018) 4857,

| — | prováděcího rozhodnutí Komise C(2019) 132, ve znění:






  — | prováděcího rozhodnutí Komise C(2020) 4241, |
| --- | --- | --- |

—

prováděcího rozhodnutí Komise C(2019) 132, ve znění:

—

prováděcího rozhodnutí Komise C(2020) 4241,

| — | prováděcího rozhodnutí Komise C(2021) 0996, |
| --- | --- |

—

prováděcího rozhodnutí Komise C(2021) 0996,

| — | prováděcího rozhodnutí Komise C(2022) 4638, |
| --- | --- |

—

prováděcího rozhodnutí Komise C(2022) 4638,

| — | prováděcího rozhodnutí Komise C(2023) 1569. |
| --- | --- |

—

prováděcího rozhodnutí Komise C(2023) 1569.

Rozhodnutí Komise (EU) 2021/2147 ze dne 3. prosince 2021 o schválení bezpečnostního vybavení v oblasti civilního letectví s označením „známka EU“, Úř. věst. L 433, 6.12.2021, s. 25.

Rozhodnutí Komise (EU) 2021/2147

5.   Uspořádání letového provozu

Uspořádání letového provozu

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 1, ve znění:

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004

| — | nařízení (ES) č. 1070/2009, Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 34. |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1070/2009, Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 34.

Komise má ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s články 6, 8, 10, 11 a 12.

Článek 10 se mění takto:

V odstavci 2 se slova „na úrovni Společenství“ nahrazují slovy „na úrovni Společenství, zahrnující Švýcarsko“.

Bez ohledu na horizontální úpravu stanovenou v druhé odrážce přílohy Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě se odkazy na „členské státy“ uvedené v článku 5 nařízení (ES) č. 549/2004 nebo v ustanoveních rozhodnutí 1999/468/ES zmíněných v daném ustanovení nevztahují na Švýcarsko.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004, o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 10, ve znění:

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004

| — | nařízení (ES) č. 1070/2009, Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 34. |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1070/2009, Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 34.

Komise má vůči Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s články 9a, 9b, 15, 15a, 16 a 17.

Pro účely této dohody se nařízení upravuje takto:

| a) | Článek 3 se mění takto:
  v odstavci 2 se za slovo „Společenství“ vkládají slova „a Švýcarsku“; |
| --- | --- |

a)

Článek 3 se mění takto:

v odstavci 2 se za slovo „Společenství“ vkládají slova „a Švýcarsku“;

| b) | článek 7 se mění takto:
  v odstavcích 1 a 6 se za slovo „Společenství“ vkládají slova „a Švýcarsku“; |
| --- | --- |

b)

článek 7 se mění takto:

v odstavcích 1 a 6 se za slovo „Společenství“ vkládají slova „a Švýcarsku“;

| c) | článek 8 se mění takto:
  v odstavci 1 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“; |
| --- | --- |

c)

článek 8 se mění takto:

v odstavci 1 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“;

| d) | článek 10 se mění takto:
  v odstavci 1 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“; |
| --- | --- |

d)

článek 10 se mění takto:

v odstavci 1 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“;

| e) | v článku 16 se odstavec 3 se nahrazuje tímto:

  „3.   Komise sdělí své rozhodnutí členským státům a vyrozumí o něm poskytovatele služeb, pokud je tím z právního hlediska dotčen.“ |
| --- | --- |

e)

v článku 16 se odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Komise sdělí své rozhodnutí členským státům a vyrozumí o něm poskytovatele služeb, pokud je tím z právního hlediska dotčen.“

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 20, ve znění:

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004

| — | nařízení (ES) č. 1070/2009, Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 34. |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1070/2009, Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 34.

Komise má ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s články 3a, 6 a 10.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 26, ve znění:

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004

| — | nařízení (ES) č. 1070/2009, Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 34. |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1070/2009, Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 34.

| — | Komise má ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s články 4 a 7 a čl. 10 odst. 3. |
| --- | --- |

—

Komise má ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s články 4 a 7 a čl. 10 odst. 3.

Pro účely této dohody se nařízení upravuje takto:

| a) | článek 5 se mění takto:
  v odstavci 2 se za slovo „Společenství“ vkládají slova „nebo Švýcarsku“; |
| --- | --- |

a)

článek 5 se mění takto:

v odstavci 2 se za slovo „Společenství“ vkládají slova „nebo Švýcarsku“;

| b) | článek 7 se mění takto:
  v odstavci 4 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“; |
| --- | --- |

b)

článek 7 se mění takto:

v odstavci 4 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“;

| c) | příloha III se mění takto:
  V druhé a poslední odrážce oddílu 3 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“. |
| --- | --- |

c)

příloha III se mění takto:

V druhé a poslední odrážce oddílu 3 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“.

V souladu s článkem 139 nařízení (EU) 2018/1139 se nařízení (ES) č. 552/2004 zrušuje s účinkem ode dne 11. září 2018. Články 4, 5, 6, 6a a 7 uvedeného nařízení a jeho přílohy III a IV se však použijí až do dne použitelnosti aktů v přenesené pravomoci uvedených v článku 47 nařízení 2018/1139 v rozsahu, v jakém se dotyčné akty týkají předmětu příslušných ustanovení nařízení (ES) č. 552/2004, avšak nejpozději do dne 12. září 2023.

Nařízení Komise (ES) č. 2150/2005 ze dne 23. prosince 2005, kterým se stanoví společná pravidla pro pružné užívání vzdušného prostoru (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 342, 24.12.2005, s. 20.

Nařízení Komise (ES) č. 2150/2005

Nařízení Komise (ES) č. 1033/2006 ze dne 4. července 2006, kterým se stanoví požadavky na postupy pro letové plány v předletové fázi pro jednotné evropské nebe (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 186, 7.7.2006, s. 46, ve znění:

Nařízení Komise (ES) č. 1033/2006

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) č. 923/2012, Úř. věst. L 281, 13.10.2012, s. 1, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) č. 923/2012, Úř. věst. L 281, 13.10.2012, s. 1,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) č. 428/2013, Úř. věst. L 127, 9.5.2013, s. 23, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) č. 428/2013, Úř. věst. L 127, 9.5.2013, s. 23,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/2120, Úř. věst. L 329, 3.12.2016, s. 70, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/2120, Úř. věst. L 329, 3.12.2016, s. 70,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/139, Úř. věst. L 25, 30.1.2018, s. 4. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/139, Úř. věst. L 25, 30.1.2018, s. 4.

Nařízení Komise (ES) č. 1032/2006 ze dne 6. července 2006, kterým se stanoví požadavky na automatické systémy pro výměnu letových údajů pro účely oznamování, koordinace a předávání letů mezi stanovišti řízení letového provozu (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 186, 7.7.2006, s. 27, ve znění:

Nařízení Komise (ES) č. 1032/2006

| — | nařízení Komise (ES) č. 30/2009, Úř. věst. L 13, 17.1.2009, s. 20. |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 30/2009, Úř. věst. L 13, 17.1.2009, s. 20.

Nařízení Rady (ES) č. 219/2007 ze dne 27. února 2007 o založení společného podniku na vytvoření evropského systému nové generace pro uspořádání letového provozu (SESAR), Úř. věst. L 64, 2.3.2007, s. 1, ve znění:

Nařízení Rady (ES) č. 219/2007

| — | nařízení Rady (ES) č. 1361/2008, Úř. věst. L 352, 31.12.2008, s. 12, |
| --- | --- |

—

nařízení Rady (ES) č. 1361/2008, Úř. věst. L 352, 31.12.2008, s. 12,

| — | nařízení Rady (EU) č. 721/2014, Úř. věst. L 192, 1.7.2014, s. 1. |
| --- | --- |

—

nařízení Rady (EU) č. 721/2014, Úř. věst. L 192, 1.7.2014, s. 1.

Nařízení Komise (ES) č. 633/2007 ze dne 7. června 2007, kterým se stanoví požadavky použití protokolu pro přenos zpráv o letu pro účely oznamování, koordinace a předávání letů mezi stanovišti řízení letového provozu (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 146, 8.6.2007, s. 7, ve znění:

Nařízení Komise (ES) č. 633/2007

| — | nařízení Komise (EU) č. 283/2011, Úř. věst. L 77, 23.3.2011, s. 23. |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 283/2011, Úř. věst. L 77, 23.3.2011, s. 23.

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/373 ze dne 1. března 2017, kterým se stanoví společné požadavky na poskytovatele služeb v oblasti uspořádání letového provozu/letových navigačních služeb a jiných funkcí sítě uspořádání letového provozu a dohled nad nimi, zrušují nařízení (ES) č. 482/2008, prováděcí nařízení (EU) č. 1034/2011, (EU) č. 1035/2011 a (EU) 2016/1377 a mění nařízení (EU) č. 677/2011 (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 62, 8.3.2017, s. 1, ve znění:

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/373

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/469, Úř. věst. L 104, 3.4.2020, s. 1, ve znění:






  — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/1177, Úř. věst. L 259, 10.8.2020, s. 12, |
| --- | --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/469, Úř. věst. L 104, 3.4.2020, s. 1, ve znění:

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/1177, Úř. věst. L 259, 10.8.2020, s. 12,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/665, Úř. věst. L 139, 23.4.2021, s. 184, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/665, Úř. věst. L 139, 23.4.2021, s. 184,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1338, Úř. věst. L 289, 12.8.2021, s. 12, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1338, Úř. věst. L 289, 12.8.2021, s. 12,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/938, Úř. věst. L 209, 10.8.2022, s. 1, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/938, Úř. věst. L 209, 10.8.2022, s. 1,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/2345, Úř. věst. L 311, 2.12.2022, s. 58, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/2345, Úř. věst. L 311, 2.12.2022, s. 58,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/203, Úř. věst. L 31, 2.2.2023, s. 1. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/203, Úř. věst. L 31, 2.2.2023, s. 1.

Nařízení Komise (ES) č. 29/2009 ze dne 16. ledna 2009, kterým se stanoví požadavky na služby datovým spojem pro jednotné evropské nebe (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 13, 17.1.2009, s. 3, ve znění:

Nařízení Komise (ES) č. 29/2009

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/310, Úř. věst. L 56, 27.2.2015, s. 30, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/310, Úř. věst. L 56, 27.2.2015, s. 30,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1170, Úř. věst. L 183, 9.7.2019, s. 6, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1170, Úř. věst. L 183, 9.7.2019, s. 6,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/208, Úř. věst. L 43, 17.2.2020, s. 72. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/208, Úř. věst. L 43, 17.2.2020, s. 72.

Pro účely této dohody se znění nařízení upravuje takto:

V příloze I části A se doplňují slova „Switzerland UIR“.

Nařízení Komise (ES) č. 262/2009 ze dne 30. března 2009, kterým se stanoví požadavky na koordinované přidělování a užívání dotazovacích kódů režimu S pro jednotné evropské nebe (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 84, 31.3.2009, s. 20, ve znění:

Nařízení Komise (ES) č. 262/2009

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/2345, Úř. věst. L 348, 21.12.2016, s. 11. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/2345, Úř. věst. L 348, 21.12.2016, s. 11.

Nařízení Komise (EU) č. 255/2010 ze dne 25. března 2010, kterým se stanoví společná pravidla uspořádání toku letového provozu (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 80, 26.3.2010, s. 10, ve znění:

Nařízení Komise (EU) č. 255/2010

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) č. 923/2012, Úř. věst. L 281, 13.10.2012, s. 1, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) č. 923/2012, Úř. věst. L 281, 13.10.2012, s. 1,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1006, Úř. věst. L 165, 23.6.2016, s. 8, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1006, Úř. věst. L 165, 23.6.2016, s. 8,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/2159, Úř. věst. L 304, 21.11.2017, s. 45. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/2159, Úř. věst. L 304, 21.11.2017, s. 45.

Rozhodnutí Komise C(2010)5134 ze dne 29. července 2010 o ustavení orgánu pro kontrolu výkonnosti v rámci jednotného evropského nebe (nebylo zveřejněno v Úředním věstníku).

Rozhodnutí Komise C(2010)5134

Nařízení Komise (EU) č. 176/2011 ze dne 24. února 2011 o informacích poskytovaných před zřízením a úpravou funkčního bloku vzdušného prostoru, Úř. věst. L 51, 25.2.2011, s. 2.

Nařízení Komise (EU) č. 176/2011

Rozhodnutí Komise C(2011) 4130 ze dne 7. července 2011 o jmenování manažera struktury vzdušného prostoru pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) jednotného evropského nebe (Text s významem pro EHP) (nebylo zveřejněno v Úředním věstníku).

Rozhodnutí Komise C(2011) 4130

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1206/2011 ze dne 22. listopadu 2011, kterým se stanoví požadavky na identifikaci letadla pro účely přehledu v jednotném evropském nebi (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 305, 23.11.2011, s. 23, ve znění:

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1206/2011

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/587, Úř. věst. L 138, 30.4.2020, s. 1. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/587, Úř. věst. L 138, 30.4.2020, s. 1.

Pro účely této dohody se znění prováděcího nařízení (EU) č. 1206/2011 upravuje takto:

| | V příloze I se doplňují slova „Switzerland UIR“. |
| --- | --- |

V příloze I se doplňují slova „Switzerland UIR“.

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1207/2011 ze dne 22. listopadu 2011, kterým se stanoví požadavky na výkonnost a interoperabilitu přehledu v jednotném evropském nebi (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 305, 23.11.2011, s. 35, ve znění:

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1207/2011

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1028/2014, Úř. věst. L 284, 30.9.2014, s. 7, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1028/2014, Úř. věst. L 284, 30.9.2014, s. 7,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/386, Úř. věst. L 59, 7.3.2017, s. 34, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/386, Úř. věst. L 59, 7.3.2017, s. 34,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/587, Úř. věst. L 138, 30.4.2020, s. 1, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/587, Úř. věst. L 138, 30.4.2020, s. 1,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/2, Úř. věst. L 1, 5.1.2022, s. 1. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/2, Úř. věst. L 1, 5.1.2022, s. 1.

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 923/2012 ze dne 26. září 2012, kterým se stanoví společná pravidla létání a provozní předpisy týkající se služeb a postupů v oblasti letecké navigace a kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1035/2011 a nařízení (ES) č. 1265/2007, (ES) č. 1794/2006, (ES) č. 730/2006, (ES) č. 1033/2006 a (EU) č. 255/2010 (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 281, 13.10.2012, s. 1, ve znění:

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 923/2012

| — | nařízení Komise (EU) 2015/340, Úř. věst. L 63, 6.3.2015, s. 1, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2015/340, Úř. věst. L 63, 6.3.2015, s. 1,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1185, Úř. věst. L 196, 21.7.2016, s. 3, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1185, Úř. věst. L 196, 21.7.2016, s. 3,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/835, Úř. věst. L 124, 17.5.2017, s. 35, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/835, Úř. věst. L 124, 17.5.2017, s. 35,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/469, Úř. věst. L 104, 3.4.2020, s. 1, ve znění:






  — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/1177, Úř. věst. L 259, 10.8.2020, s. 12, |
| --- | --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/469, Úř. věst. L 104, 3.4.2020, s. 1, ve znění:

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/1177, Úř. věst. L 259, 10.8.2020, s. 12,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/886, Úř. věst. L 205, 29.6.2020, s. 14, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/886, Úř. věst. L 205, 29.6.2020, s. 14,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/666, Úř. věst. L 139, 23.4.2021, s. 187. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/666, Úř. věst. L 139, 23.4.2021, s. 187.

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1079/2012 ze dne 16. listopadu 2012, kterým se stanoví požadavky na rozestup kanálů hlasové komunikace pro jednotné evropské nebe (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 320, 17.11.2012, s. 14, ve znění:

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1079/2012

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) č. 657/2013, Úř. věst. L 190, 11.7.2013, s. 37, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) č. 657/2013, Úř. věst. L 190, 11.7.2013, s. 37,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/2345, Úř. věst. L 348, 21.12.2016, s. 11, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/2345, Úř. věst. L 348, 21.12.2016, s. 11,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/2160, Úř. věst. L 304, 21.11.2017, s. 47. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/2160, Úř. věst. L 304, 21.11.2017, s. 47.

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 409/2013 ze dne 3. května 2013 o definici společných projektů, vytvoření správy a identifikaci pobídek podporujících provádění evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 123, 4.5.2013, s. 1, ve znění:

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 409/2013

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/116, Úř. věst. L 36, 2.2.2021, s. 10. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/116, Úř. věst. L 36, 2.2.2021, s. 10.

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/116 ze dne 1. února 2021 o zřízení společného projektu č. 1 na podporu provádění evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu stanoveného v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004, kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) č. 409/2013 a zrušuje prováděcí nařízení Komise (EU) č. 716/2014 (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 36, 2.2.2021, s. 10.

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/116

Pro účely této dohody se příloha nařízení upravuje takto:

| a) | za bod 1.2.1. r) se doplňuje nový bod, který zní: „s) Zürich Kloten“ |
| --- | --- |

a)

za bod 1.2.1. r) se doplňuje nový bod, který zní: „s) Zürich Kloten“

| b) | za bod 2.2.1. r) se doplňuje nový bod, který zní: „s) Zürich Kloten“ |
| --- | --- |

b)

za bod 2.2.1. r) se doplňuje nový bod, který zní: „s) Zürich Kloten“

| c) | za bod 2.2.2. r) se doplňuje nový bod, který zní: „s) Zürich Kloten“ |
| --- | --- |

c)

za bod 2.2.2. r) se doplňuje nový bod, který zní: „s) Zürich Kloten“

| d) | za bod 2.2.3. bb) se doplňují nové body, které zní: „cc) Geneva; dd) Zürich Kloten“. |
| --- | --- |

d)

za bod 2.2.3. bb) se doplňují nové body, které zní: „cc) Geneva; dd) Zürich Kloten“.

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1048 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví požadavky na užívání vzdušného prostoru a provozní postupy týkající se navigace založené na výkonnosti, Úř. věst. L 189, 26.7.2018, s. 3.

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1048

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/123 ze dne 24. ledna 2019, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a zrušuje nařízení Komise (EU) č. 677/2011 (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 28, 31.1.2019, s. 1.

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/123

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/317 ze dne 11. února 2019, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti a systém poplatků v jednotném evropském nebi a kterým se ruší prováděcí nařízení (EU) č. 390/2013 a (EU) č. 391/2013 (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 56, 25.2.2019, s. 1, ve znění:

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/317

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1880, Úř. věst. L 380, 27.10.2021, s. 1. |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1880, Úř. věst. L 380, 27.10.2021, s. 1.

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/709 ze dne 6. května 2019 o jmenování manažera struktury vzdušného prostoru pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) jednotného evropského nebe (oznámeno pod číslem C(2019) 3228), Úř. věst. L 120, 8.5.2019, s. 27.

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/709

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/891 ze dne 2. června 2021, kterým se stanoví revidované výkonnostní cíle pro celou Unii pro síť uspořádání letového provozu v třetím referenčním období (2020–2024) a zrušuje prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/903 (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 195, 3.6.2021, s. 3.

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/891

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/2167 ze dne 17. prosince 2019, kterým se schvaluje strategický plán sítě pro funkce sítě uspořádání letového provozu v rámci jednotného evropského nebe na období 2020–2029, Úř. věst. L 328, 18.12.2019, s. 89.

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/2167

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/2168 ze dne 17. prosince 2019 o jmenování předsedy a členů a jejich náhradníků v Radě pro uspořádání struktury vzdušného prostoru a členů a jejich náhradníků v rámci koordinační krizové jednotky pro evropské letectví v souvislosti s funkcemi sítě uspořádání letového provozu na třetí referenční období 2020–2024, Úř. věst. L 328, 18.12.2019, s. 90.

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/2168

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/2012 ze dne 29. listopadu 2019 o výjimkách podle článku 14 nařízení Komise (ES) č. 29/2009, kterým se stanoví požadavky na služby datovým spojem pro jednotné evropské nebe (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 312, 3.12.2019, s. 95.

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/2012

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1627 ze dne 3. listopadu 2020 o mimořádných opatřeních pro třetí referenční období (2020–2024) systému sledování výkonnosti a systému poplatků v jednotném evropském nebi z důvodu pandemie COVID-19, Úř. věst. L 366, 4.11.2020, s. 7.

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1627

6.   Životní prostředí a hluk

Životní prostředí a hluk

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/30/ES ze dne 26. března 2002 o pravidlech a postupech pro zavedení provozních omezení ke snížení hluku na letištích Společenství (Text s významem pro EHP) (články 1–12 a 14–18), Úř. věst. L 85, 28.3.2002, s. 40.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/30/ES

(Uplatní se změny přílohy I na základě přílohy II kapitoly 8 (Dopravní politika) oddílu G (Letecká doprava) bodu 2 Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie).

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/93/ES ze dne 12. prosince 2006 o regulaci provozu letadel uvedených v části II kapitoly 3 svazku 1 přílohy 16 k Úmluvě o mezinárodním civilním letectví, druhé vydání (1988) (kodifikované znění) (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 374, 27.12.2006, s. 1.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/93/ES

7.   Ochrana spotřebitele

Ochrana spotřebitele

Směrnice Rady 90/314/EHS ze dne 13. června 1990 o souborných službách pro cesty, pobyty a zájezdy, Úř. věst. L 158, 23.6.1990, s. 59 (články 1–10).

Směrnice Rady 90/314/EHS

Směrnice Rady 93/13/EHS ze dne 5. dubna 1993 o zneužívajících ujednáních ve spotřebitelských smlouvách, Úř. věst. L 95, 21.4.1993, s. 29 (články 1–11), ve znění:

Směrnice Rady 93/13/EHS

| — | směrnice 2011/83/EU, Úř. věst. L 304, 22.11.2011, s. 64. |
| --- | --- |

—

směrnice 2011/83/EU, Úř. věst. L 304, 22.11.2011, s. 64.

Nařízení Rady (ES) č. 2027/97 ze dne 9. října 1997 o odpovědnosti leteckého dopravce při letecké dopravě cestujících a jejich zavazadel, Úř. věst. L 285, 17.10.1997, s. 1 (články 1–8), ve znění:

Nařízení Rady (ES) č. 2027/97

| — | nařízení (ES) č. 889/2002, Úř. věst. L 140, 30.5.2002, s. 2. |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 889/2002, Úř. věst. L 140, 30.5.2002, s. 2.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 261/2004 ze dne 11. února 2004, kterým se stanoví společná pravidla náhrad a pomoci cestujícím v letecké dopravě v případě odepření nástupu na palubu, zrušení nebo významného zpoždění letů a kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 295/91 (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 46, 17.2.2004, s. 1

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 261/2004

(články 1–18).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2006 ze dne 5. července 2006 o právech osob se zdravotním postižením a osob s omezenou schopností pohybu a orientace v letecké dopravě (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 204, 26.7.2006, s. 1.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2006

8.   Různé

Různé

Směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51

Směrnice Rady 2003/96/ES

(čl. 14 odst. 1 písm. b) a čl. 14 odst. 2).

9.   Přílohy:

Přílohy:

| A | : | Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie |
| --- | --- | --- |
| B | : | Ustanovení o finanční kontrole prováděné Evropskou unií, která se týká švýcarských účastníků činností Evropské agentury pro bezpečnost letectví. |

A

:

Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie

B

:

Ustanovení o finanční kontrole prováděné Evropskou unií, která se týká švýcarských účastníků činností Evropské agentury pro bezpečnost letectví.

PŘÍLOHA A

PROTOKOL O VÝSADÁCH A IMUNITÁCH EVROPSKÉ UNIE

VYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY,

BEROUCE V ÚVAHU, že podle článku 343 Smlouvy o fungování Evropské unie a článku 191 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (ESAE) požívají Evropská unie a ESAE na území členských států imunit a výsad nezbytných pro plnění svého poslání,

SE DOHODLY na následujících ustanoveních, která se připojují ke Smlouvě o Evropské unii, Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii:

KAPITOLA I

MOVITÝ A NEMOVITÝ MAJETEK, POHLEDÁVKY A OPERACE EVROPSKÉ UNIE

Článek 1

Prostory a budovy Unie jsou nedotknutelné. Jsou vyloučeny z domovních prohlídek, rekvizic, zabavení či vyvlastnění. Majetek a pohledávky Unie se nemohou stát předmětem jakéhokoli výkonu správního nebo soudního rozhodnutí bez zmocnění Soudního dvora.

Článek 2

Archivy Unie jsou nedotknutelné.

Článek 3

Unie, její pohledávky, příjmy a ostatní majetek jsou osvobozeny od veškerých přímých daní.

Vlády členských států přijímají, kdykoli je to možné, vhodná opatření umožňující prominutí nebo navrácení nepřímých daní a poplatků z prodeje, které tvoří součást ceny věcí movitých nebo nemovitostí, jestliže Unie uskuteční pro své úřední potřeby větší nákupy, jejichž cena zahrnuje daně a poplatky tohoto druhu. Prováděním těchto opatření nesmí být narušena hospodářská soutěž v rámci Unie.

Osvobození se nevztahuje na daně, dávky a poplatky představující pouze odměnu za veřejně prospěšné služby.

Článek 4

Unie je osvobozena od veškerých cel, zákazů a omezení při dovozu a vývozu, pokud jde o předměty určené pro její úřední potřebu; takto dovezené předměty nebudou zcizeny úplatně ani bezúplatně na území země, na něž budou dovezeny, jinak než za podmínek schválených vládou příslušné země.

Unie je rovněž osvobozena od veškerých cel a od zákazu a omezení při dovozu a vývozu svých publikací.

KAPITOLA II

KOMUNIKACE A PRŮKAZY

KOMUNIKACE A PRŮKAZY

Článek 5

Orgány Unie požívají pro svou úřední komunikaci a předávání veškerých dokumentů na území všech členských států stejného zacházení, jaké daný stát přiznává diplomatickým zastoupením.

Úřední korespondence a jiná úřední komunikace orgánů Unie nepodléhá cenzuře.

Článek 6

Předsedové orgánů Unie mohou vydávat členům a zaměstnancům orgánů Unie průkazy, jejichž formu stanoví Rada prostou většinou a jež úřady členských států uznávají za platné cestovní doklady. Tyto průkazy jsou vydávány úředníkům a jiným zaměstnancům za podmínek stanovených služebním a pracovním řádem Unie.

Komise může uzavřít dohody umožňující uznávat tyto průkazy za platné cestovní doklady na území třetích zemí.

KAPITOLA III

ČLENOVÉ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

ČLENOVÉ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Článek 7

Volný pohyb členů Evropského parlamentu, kteří jedou na místo zasedání Evropského parlamentu nebo se z něj vracejí, nepodléhá žádným omezením správní či jiné povahy.

Členům Evropského parlamentu při celním odbavení a při devizové kontrole:

| a) | přiznává jejich vlastní vláda stejné výhody, jaké přiznává vyšším úředníkům pohybujícím se v zahraničí při plnění dočasného úředního poslání; |
| --- | --- |

a)

přiznává jejich vlastní vláda stejné výhody, jaké přiznává vyšším úředníkům pohybujícím se v zahraničí při plnění dočasného úředního poslání;

| b) | přiznávají vlády ostatních členských států stejné výhody, jaké přiznávají zástupcům zahraničních vlád při plnění dočasného úředního poslání. |
| --- | --- |

b)

přiznávají vlády ostatních členských států stejné výhody, jaké přiznávají zástupcům zahraničních vlád při plnění dočasného úředního poslání.

Článek 8

Členové Evropského parlamentu nemohou být vyšetřováni, zadrženi nebo stíháni pro své názory či hlasování během výkonu své funkce.

Článek 9

V průběhu zasedání Evropského parlamentu jeho členové:

| a) | na území vlastního státu požívají imunit přiznávaných členům parlamentu vlastního státu; |
| --- | --- |

a)

na území vlastního státu požívají imunit přiznávaných členům parlamentu vlastního státu;

| b) | na území všech ostatních členských států nemohou být zadrženi ani soudně stíháni. |
| --- | --- |

b)

na území všech ostatních členských států nemohou být zadrženi ani soudně stíháni.

Jsou chráněni imunitou rovněž během cesty na místo zasedání Evropského parlamentu a při návratu z něj.

Imunity se nelze dovolávat v případě přistižení při činu; Evropský parlament je oprávněn svého člena imunity zbavit.

KAPITOLA IV

ZÁSTUPCI ČLENSKÝCH STÁTŮ ÚČASTNÍCÍ SE ČINNOSTI ORGÁNŮ EVROPSKÉ UNIE

ZÁSTUPCI ČLENSKÝCH STÁTŮ ÚČASTNÍCÍ SE ČINNOSTI ORGÁNŮ EVROPSKÉ UNIE

Článek 10

Zástupci členských států, kteří se účastní činnosti orgánů Unie, jejich poradci a techničtí experti požívají po dobu výkonu své činnosti a během cest na místo zasedání nebo při návratu z něj obvyklých výsad, imunit a výhod.

Tento článek se vztahuje rovněž na členy poradních orgánů Unie.

KAPITOLA V

ÚŘEDNÍCI A JINÍ ZAMĚSTNANCI EVROPSKÉ UNIE

ÚŘEDNÍCI A JINÍ ZAMĚSTNANCI EVROPSKÉ UNIE

Článek 11

Na území všech členských států úředníci a jiní zaměstnanci Unie bez ohledu na svou státní příslušnost:

| a) | jsou vyňati z pravomoci soudů pro úkony spojené s výkonem jejich funkce, včetně ústních a písemných projevů, s výhradou použití ustanovení smluv jednak o pravidlech určujících odpovědnost úředníků a jiných zaměstnanců vůči Unii a jednak o příslušnosti Soudního dvora Evropské unie rozhodovat spory mezi Unií a jejími úředníky a jinými zaměstnanci. Této imunity požívají i po ukončení své funkce; |
| --- | --- |

a)

jsou vyňati z pravomoci soudů pro úkony spojené s výkonem jejich funkce, včetně ústních a písemných projevů, s výhradou použití ustanovení smluv jednak o pravidlech určujících odpovědnost úředníků a jiných zaměstnanců vůči Unii a jednak o příslušnosti Soudního dvora Evropské unie rozhodovat spory mezi Unií a jejími úředníky a jinými zaměstnanci. Této imunity požívají i po ukončení své funkce;

| b) | nepodléhají oni ani jejich manželé či manželky a jimi vyživovaní rodinní příslušníci předpisům omezujícím přistěhovalectví a určujícím náležitosti přihlašování cizinců; |
| --- | --- |

b)

nepodléhají oni ani jejich manželé či manželky a jimi vyživovaní rodinní příslušníci předpisům omezujícím přistěhovalectví a určujícím náležitosti přihlašování cizinců;

| c) | požívají v oblasti měnových a devizových předpisů výhod přiznávaných obvykle zaměstnancům mezinárodních organizací; |
| --- | --- |

c)

požívají v oblasti měnových a devizových předpisů výhod přiznávaných obvykle zaměstnancům mezinárodních organizací;

| d) | požívají práva bezcelně dovážet bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby v souvislosti s prvním nástupem do funkce v dané zemi a práva bezcelně zpětně vyvézt bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby při ukončení výkonu funkce v dané zemi, v obou případech s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno; |
| --- | --- |

d)

požívají práva bezcelně dovážet bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby v souvislosti s prvním nástupem do funkce v dané zemi a práva bezcelně zpětně vyvézt bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby při ukončení výkonu funkce v dané zemi, v obou případech s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno;

| e) | požívají práva bezcelně dovézt automobil pro svou osobní potřebu, který získali v zemi svého posledního pobytu nebo v zemi, jejímiž jsou státními příslušníky, za podmínek daného vnitřního trhu, a bezcelně zpětně vyvézt automobil, s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno. |
| --- | --- |

e)

požívají práva bezcelně dovézt automobil pro svou osobní potřebu, který získali v zemi svého posledního pobytu nebo v zemi, jejímiž jsou státními příslušníky, za podmínek daného vnitřního trhu, a bezcelně zpětně vyvézt automobil, s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno.

Článek 12

Platy, mzdy a služební požitky, které poskytuje Unie svým úředníkům a jiným zaměstnancům, podléhají dani ve prospěch Unie, jejíž podmínky a způsob vybírání stanoví Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem a po konzultaci s dotčenými orgány formou nařízení.

Úředníci a jiní zaměstnanci jsou osvobozeni od vnitrostátních daní z platů, mezd a požitků, které jim poskytuje Unie.

Článek 13

S úředníky a jinými zaměstnanci Unie, kteří si výlučně z důvodů výkonu svých funkcí ve službách Unie zřizují bydliště na území členského státu jiného, než jehož jsou daňovými rezidenty, je pro účely vybírání daní z příjmu, z majetku a dědické daně a dodržování smluv o zamezení dvojího zdanění, uzavřených mezi členskými zeměmi Unie, zacházeno jak ve státě, v němž pobývají, tak ve státě, jehož jsou daňovými rezidenty, tak, jako by si zachovali své původní bydliště v posledně jmenovaném státě, je-li tento stát členem Unie. Toto ustanovení se vztahuje rovněž na manžela nebo manželku, pokud nevykonává vlastní profesionální činnost, a na děti vyživované osobami uvedenými v tomto článku a v jejich péči.

Movitý majetek ve vlastnictví osob uvedených v předchozím pododstavci, který se nachází na území státu pobytu, je osvobozen od dědické daně v tomto státě; pro stanovení této daně je tento majetek posuzován, jako by se nacházel ve státě, jehož jsou tyto osoby daňovými rezidenty, s výhradou práv třetích zemí a případného použití ustanovení mezinárodních smluv o zamezení dvojího zdanění.

Při použití ustanovení tohoto článku se nepřihlíží k bydlišti získanému výlučně k výkonu funkcí ve službách jiných mezinárodních organizací.

Článek 14

Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem a po konzultaci s dotčenými orgány rozhodují formou nařízení o stanovení systému sociálních dávek příslušejících úředníkům a jiným zaměstnancům Unie.

Článek 15

Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem a po konzultaci s ostatními dotčenými orgány určí formou nařízení kategorie úředníků a jiných zaměstnanců Unie, na které se použijí všechna nebo některá ustanovení článku 11, čl. 12 druhého pododstavce a článku 13.

Jména, funkce a adresy úředníků a jiných zaměstnanců zařazených do jednotlivých kategorií jsou pravidelně sdělovány vládám členských států.

KAPITOLA VI

VÝSADY A IMUNITY ZASTOUPENÍ TŘETÍCH ZEMÍ POVĚŘENÝCH U EVROPSKÉ UNIE

VÝSADY A IMUNITY ZASTOUPENÍ TŘETÍCH ZEMÍ POVĚŘENÝCH U EVROPSKÉ UNIE

Článek 16

Členský stát, na jehož území se nachází sídlo Unie, přiznává zastoupením třetích zemí pověřeným u Unie obvyklé diplomatické imunity a výsady.

KAPITOLA VII

OBECNÁ USTANOVENÍ

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 17

Výsady, imunity a výhody jsou přiznávány úředníkům a jiným zaměstnancům Unie výhradně v zájmu Unie.

Každý orgán Unie je povinen zbavit úředníka nebo jiného zaměstnance imunity ve všech případech, kdy podle jeho názoru zrušení této imunity není v rozporu se zájmy Unie.

Článek 18

Při uplatňování tohoto protokolu jednají orgány Unie ve vzájemné shodě s odpovědnými orgány příslušných členských států.

Článek 19

Články 11 až 14 a článek 17 se vztahují na členy Komise.

Článek 20

Články 11 až 14 a článek 17 se vztahují na soudce, generální advokáty, vedoucí soudní kanceláře a pomocné zpravodaje při Soudním dvoru Evropské unie, aniž je dotčen článek 3 Protokolu o statutu Soudního dvora Evropské unie týkající se vynětí soudců a generálních advokátů z pravomoci soudů.

Článek 21

Tento protokol se vztahuje rovněž na Evropskou investiční banku, na členy jejích orgánů, její zaměstnance a zástupce členských států, kteří se účastní její činnosti; ustanovení protokolu o statutu této banky tím nejsou dotčena.

Evropská investiční banka je rovněž osvobozena od veškerých daní a obdobných poplatků v souvislosti se zvýšením svého základního kapitálu a od různých formalit, které jsou s tím spojeny ve státě, na jehož území se nachází její sídlo. Rovněž její rozpuštění či likvidace nepodléhá poplatkům. Kromě toho činnost banky a jejích orgánů vykonávaná na základě statutu nepodléhá dani z obratu.

Článek 22

Tento protokol se rovněž vztahuje na Evropskou centrální banku, na členy jejích orgánů a na její zaměstnance, aniž jsou dotčena ustanovení Protokolu o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky.

Evropská centrální banka je rovněž osvobozena od veškerých daní a obdobných poplatků v souvislosti se zvýšením svého základního kapitálu a od různých formalit, které jsou s tím spojeny ve státě, na jehož území se nachází její sídlo. Činnost Evropské centrální banky a jejích orgánů vykonávaná v souladu se statutem Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky nepodléhá dani z obratu.

Dodatek k PŘÍLOZE A

POSTUPY PRO POUŽÍVÁNÍ PROTOKOLU O VÝSADÁCH A IMUNITÁCH EVROPSKÉ UNIE VE ŠVÝCARSKU

1.

Všechny odkazy na členské státy uvedené v Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie (dále jen „protokol“) se považují rovněž za odkazy na Švýcarsko, není-li dále stanoveno jinak.

2.

Zboží a služby vyvážené ze Švýcarska nepodléhají švýcarské dani z přidané hodnoty (DPH). Pokud se jedná o zboží a služby dodané agentuře ve Švýcarsku pro její úřední potřebu, uplatní se osvobození od DPH v souladu s čl. 3 druhým pododstavcem protokolu, a to formou vrácení daně. Osvobození od DPH lze uplatnit, pokud skutečná nákupní cena zboží a služeb, která je uvedena na faktuře nebo na rovnocenném dokladu, činí nejméně 100 švýcarských franků (včetně daně).

Vrácení DPH lze uplatňovat na základě předložení příslušných švýcarských formulářů hlavnímu oddělení pro DPH federálního daňového úřadu. Žádosti o vrácení musí být zpravidla vyřízeny do tří měsíců ode dne podání spolu s příslušnými nezbytnými doklady.

3.

Pokud se jedná o čl. 12 druhý pododstavec protokolu, osvobozuje Švýcarsko, v souladu se zásadami svého vnitrostátního práva, úředníky a ostatní zaměstnance agentury ve smyslu článku 2 nařízení Rady (Euratom, ESUO, EHS) č. 549/69 (14) od federálních, kantonálních a obecních daní z platů, mezd a požitků, které jim poskytuje Evropská unie a které podléhají jeho vnitřní dani.

Pro účely článku 13 protokolu se Švýcarsko nepovažuje za členský stát ve smyslu výše uvedeného bodu 1.

Úředníci a ostatní zaměstnanci agentury, jakož i jejich rodinní příslušníci, na které se vztahuje systém sociálního pojištění pro úředníky a ostatní zaměstnance Evropské unie, nejsou povinni účastnit se švýcarského systému sociálního pojištění.

Soudní dvůr Evropské unie má výhradní pravomoc ve všech otázkách týkajících se vztahů mezi agenturou nebo Komisí a jejími zaměstnanci, pokud jde o používání nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (15) a ostatních právních předpisů Evropské unie o pracovních podmínkách.

PŘÍLOHA B

FINANČNÍ KONTROLA ŠVÝCARSKÝCH ÚČASTNÍKŮ ČINNOSTÍ EVROPSKÉ AGENTURY PRO BEZPEČNOST LETECTVÍ

Článek 1

Přímá komunikace

Agentura a Komise komunikují přímo se všemi osobami nebo subjekty usazenými ve Švýcarsku, které se účastní činností agentury, a to jako smluvní strany, účastníci programů agentury, příjemci plateb z rozpočtu agentury nebo Společenství nebo jako subdodavatelé. Tyto osoby mohou Komisi a agentuře přímo poskytnout veškeré příslušné informace a dokumentaci, jež jsou povinny sdělovat na základě nástrojů, na které odkazuje toto rozhodnutí, a uzavřených smluv nebo dohod a rozhodnutí přijatých v rámci těchto aktů.

Článek 2

Kontroly

1.   V souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (16), a finančním nařízením přijatým správní radou agentury dne 26. března 2003, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 23. prosince 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (17), jakož i ostatními nástroji, na které odkazuje toto rozhodnutí, mohou smlouvy nebo úmluvy uzavřené a rozhodnutí přijatá s příjemci usazenými ve Švýcarsku stanovit, že úředníci agentury a Komise nebo jiné osoby pověřené agenturou a Komisí mohou v prostorách příjemců a jejich subdodavatelů kdykoli provádět vědecké, finanční, technologické nebo jiné audity.

2.   Úředníci agentury a Komise, jakož i ostatní osoby pověřené agenturou a Komisí mají přiměřený přístup do míst, k pracím, dokumentům a k ostatním informacím – včetně jejich elektronické podoby – potřebným pro výkon takových auditů. Toto přístupové právo je jasně stanoveno ve smlouvách nebo dohodách uzavřených s cílem provádět nástroje, na které odkazuje toto rozhodnutí.

3.   Evropský účetní dvůr má stejná práva jako Komise.

4.   Audity lze provádět pět let po ukončení platnosti tohoto rozhodnutí nebo podle podmínek uzavřených smluv nebo dohod a přijatých rozhodnutí.

5.   Švýcarský federální kontrolní úřad je předem informován o auditech prováděných na švýcarském území. Tato informace není zákonnou podmínkou pro provedení těchto auditů.

Článek 3

Kontroly na místě

1.   Na základě této dohody je Komise (OLAF) oprávněna provádět na švýcarském území kontroly a inspekce na místě, a to v souladu s podmínkami a ustanoveními nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (18).

2.   Kontroly a inspekce na místě připravuje a řídí Komise v úzké spolupráci se švýcarským federálním kontrolním úřadem nebo jinými příslušnými švýcarskými orgány jmenovanými švýcarským federálním kontrolním úřadem, které jsou včas informovány o předmětu, účelu a právním základu kontrol a inspekcí, aby mohly poskytnout veškerou nezbytnou podporu. Za tímto účelem se úředníci příslušných švýcarských orgánů mohou kontrol a inspekcí na místě účastnit.

3.   Pokud si to příslušné švýcarské orgány přejí, provádějí kontroly a inspekce na místě společně s Komisí.

4.   Pokud se účastníci programu brání kontrole nebo inspekci na místě, poskytnou švýcarské orgány kontrolorům Komise v souladu s vnitrostátními předpisy nezbytnou podporu, která provedení kontroly nebo inspekce na místě umožní.

5.   Komise neprodleně uvědomí švýcarský federální kontrolní úřad o všech skutečnostech nebo podezřeních týkajících se nesrovnalostí, které objevila v průběhu kontroly nebo inspekce na místě. Komise je v každém případě povinna informovat výše uvedený orgán o výsledku těchto kontrol a inspekcí.

Článek 4

Informace a konzultace

1.   Pro účely řádného provádění této přílohy si příslušné švýcarské orgány a orgány Společenství pravidelně vyměňují informace a na žádost jedné ze stran vedou konzultace.

2.   Příslušné švýcarské orgány neprodleně informují agenturu a Komisi o všech skutečnostech či podezřeních, které objevily a které se týkají nesrovnalostí v oblasti uzavírání a provádění smluv nebo dohod uzavřených za použití nástrojů, na které odkazuje toto rozhodnutí.

Článek 5

Důvěrnost informací

Informace sdělené nebo získané v jakékoli formě na základě této přílohy jsou chráněny úředním tajemstvím a požívají stejné ochrany, jaká přísluší podobnému druhu informací na základě švýcarského práva a příslušných předpisů platných pro orgány Společenství. Tyto informace nelze sdělovat jiným osobám kromě těch, od kterých se znalost těchto informací vyžaduje vzhledem k jejich funkci v orgánech Společenství, členských státech nebo Švýcarsku, a nelze je využívat k jiným účelům než k zajištění účinné ochrany finančních zájmů smluvních stran.

Článek 6

Správní opatření a sankce

Aniž je dotčena platnost švýcarského trestního práva, agentura nebo Komise může uložit správní opatření a sankce v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 a nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (19).

Článek 7

Náhrada a vykonatelnost

Rozhodnutí agentury či Komise přijatá v oblasti působnosti tohoto rozhodnutí, která ukládají peněžitý závazek jiným osobám než státům, jsou vykonatelná ve Švýcarsku.

Příkaz k výkonu vydá bez jakékoliv další kontroly s výjimkou ověření pravosti aktu orgán určený švýcarskou vládou, který o tom uvědomí agenturu či Komisi. Výkon rozhodnutí se provede v souladu se švýcarským procesním řádem. Zákonnost rozhodnutí o výkonu podléhá kontrole Soudního dvora Evropské unie.

Pro vykonatelnost rozsudků Soudního dvora Evropské unie vynesených na základě rozhodčí doložky platí stejné podmínky.

---

(1)  
  Úř. věst. L 224, 21.8.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 ze dne 9. července 2008, kterým se stanoví požadavky na akreditaci a dozor nad trhem týkající se uvádění výrobků na trh a kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 339/93 (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 30), ve znění nařízení (EU) 2019/1020 (Úř. věst. L 169, 25.6.2019, s. 1).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 12), naposledy pozměněné směrnicí (EU) 2015/1535 (Úř. věst. L 241, 17.9.2015, s. 1).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/48/ES ze dne 18. června 2009 o bezpečnosti hraček (Úř. věst. L 170, 30.6.2009, s. 1), naposledy pozměněná směrnicí Komise (EU) 2021/903 (Úř. věst. L 197, 4.6.2021, s. 110).

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/42/ES ze dne 17. května 2006 o strojních zařízeních a o změně směrnice 95/16/ES (přepracované znění) (Úř. věst. L 157, 9.6.2006, s. 24), ve znění nařízení (EU) 2019/1243, Úř. věst. L 198, 25.7.2019, s. 241.

5

(6)  Směrnice Rady 73/23/EHS ze dne 19. února 1973 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se elektrických zařízení určených pro používání v určitých mezích napětí (Úř. věst. L 77, 26.3.1973, s. 29), směrnice zrušena

6

| — | směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/95/ES ze dne 12. prosince 2006 (Úř. věst. L 374, 27.12.2006, s. 10), směrnice zrušena |
| --- | --- |

—

směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/95/ES ze dne 12. prosince 2006 (Úř. věst. L 374, 27.12.2006, s. 10), směrnice zrušena

| — | směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2014/35/EU ze dne 26. února 2014 (Úř. věst. L 96, 29.3.2014, s. 357). |
| --- | --- |

—

směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2014/35/EU ze dne 26. února 2014 (Úř. věst. L 96, 29.3.2014, s. 357).

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/35/EU ze dne 26. února 2014 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání elektrických zařízení určených pro používání v určitých mezích napětí na trh (Úř. věst. L 96, 29.3.2014, s. 357).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1020 ze dne 20. června 2019 o dozoru nad trhem a souladu výrobků s předpisy a o změně směrnice 2004/42/ES a nařízení (ES) č. 765/2008 a (EU) č. 305/2011 (Úř. věst. L 169, 25.6.2019, s. 1).

8

(9)  Viz článek 39 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1020 ze dne 20. června 2019 o dozoru nad trhem a souladu výrobků s předpisy a o změně směrnice 2004/42/ES a nařízení (ES) č. 765/2008 a (EU) č. 305/2011.

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/515 ze dne 19. března 2019 o vzájemném uznávání zboží uvedeného v souladu s právními předpisy na trh v jiném členském státě a o zrušení nařízení (ES) č. 764/2008 (Úř. věst. L 91, 29.3.2019, s. 1).

10

(11)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES ze dne 3. prosince 2001 o obecné bezpečnosti výrobků (Úř. věst. L 11, 15.1.2002, s. 4), naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 596/2009 (Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 14).

11

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/48/ES ze dne 18. června 2009 o bezpečnosti hraček (Úř. věst. L 170, 30.6.2009, s. 1), naposledy pozměněná směrnicí Komise (EU) 2021/903 (Úř. věst. L 197, 4.6.2021, s. 110).

12

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

13

(14)  Nařízení Rady (Euratom, ESUO, EHS) č. 549/69 ze dne 25. března 1969, kterým se stanoví kategorie úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství, na které se vztahují ustanovení článku 12, čl. 13 druhého pododstavce a článku 14 Protokolu o výsadách a imunitách Společenství (Úř. věst. L 74, 27.3.1969, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1749/2002 (Úř. věst. L 264, 2.10.2002, s. 13).

14

(15)  Nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 ze dne 29. února 1968, kterým se stanoví služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství a kterým se stanoví zvláštní opatření dočasně použitelná na úředníky Komise (pracovní řád ostatních zaměstnanců) (Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2104/2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 7).

15

(16)  
  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

16

(17)  
  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

17

(18)  
  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

18

(19)  
  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

19

---

| 14.7.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 179/147 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 179/147

---

ROZHODNUTÍ SPECIALIZOVANÉHO VÝBORU PRO KOORDINACI SOCIÁLNÍHO ZABEZPEČENÍ ZŘÍZENÉHO PODLE ČL. 8 ODST. 1 PÍSM. P) DOHODY O OBCHODU A SPOLUPRÁCI MEZI EVROPSKOU UNIÍ A EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM PRO ATOMOVOU ENERGII NA JEDNÉ STRANĚ A SPOJENÝM KRÁLOVSTVÍM VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA NA STRANĚ DRUHÉ č. 2/2023

ze dne 28. června 2023

o určení finanční instituce, která má sloužit jako referenční instituce pro stanovení sazby úroku z prodlení a směnného kurzu pro přepočet měn, jakož i data, ke kterému je třeba stanovit kurzy pro přepočet měn [2023/1460]

SPECIALIZOVANÝ VÝBOR PRO KOORDINACI SOCIÁLNÍHO ZABEZPEČENÍ,

s ohledem na Dohodu o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé (1), a zejména na čl. SSCI.53 odst. 2 a článek SSCI.73 jejího Protokolu o koordinaci sociálního zabezpečení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. SSCI.53 odst. 2 Protokolu o koordinaci sociálního zabezpečení (dále jen „protokol“) k dohodě o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé (dále jen „dohoda o obchodu a spolupráci“), se úroky z prodlení vypočítávají na základě referenční sazby, kterou finanční instituce určená k tomuto účelu specializovaným výborem pro koordinaci sociálního zabezpečení (dále jen „specializovaný výbor“) používá pro své hlavní refinanční operace. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. SSCI.53 odst. 2 Protokolu o koordinaci sociálního zabezpečení (dále jen „protokol“) k dohodě o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé (dále jen „dohoda o obchodu a spolupráci“), se úroky z prodlení vypočítávají na základě referenční sazby, kterou finanční instituce určená k tomuto účelu specializovaným výborem pro koordinaci sociálního zabezpečení (dále jen „specializovaný výbor“) používá pro své hlavní refinanční operace.

| (2) | Mnohá ustanovení, jako je například čl. SSC.6 písm. a), čl. SSC.19 odst. 1, články SSC.26, SSC.47 a SSC.64, čl. SSCI.22 odst. 4 a 5, čl. SSCI.23 odst. 7 a články SSCI.56, SSCI.57, SSCI.62 a SSCI.64 protokolu, obsahují situace, ve kterých je pro účely výplaty, výpočtu nebo nového výpočtu dávky či příspěvku, náhrady nebo pro účely postupů započtení a zpětného vymáhání nutno stanovit směnné kurzy. |
| --- | --- |

(2)

Mnohá ustanovení, jako je například čl. SSC.6 písm. a), čl. SSC.19 odst. 1, články SSC.26, SSC.47 a SSC.64, čl. SSCI.22 odst. 4 a 5, čl. SSCI.23 odst. 7 a články SSCI.56, SSCI.57, SSCI.62 a SSCI.64 protokolu, obsahují situace, ve kterých je pro účely výplaty, výpočtu nebo nového výpočtu dávky či příspěvku, náhrady nebo pro účely postupů započtení a zpětného vymáhání nutno stanovit směnné kurzy.

| (3) | Podle článku SSCI.73 protokolu se pro účely protokolu a jeho přílohy SSC-7 jako směnný kurz dvou měn použije referenční směnný kurz vyhlášený finanční institucí určenou k tomuto účelu specializovaným výborem. Datum, ke kterému je třeba stanovit směnný kurz, určí specializovaný výbor. |
| --- | --- |

(3)

Podle článku SSCI.73 protokolu se pro účely protokolu a jeho přílohy SSC-7 jako směnný kurz dvou měn použije referenční směnný kurz vyhlášený finanční institucí určenou k tomuto účelu specializovaným výborem. Datum, ke kterému je třeba stanovit směnný kurz, určí specializovaný výbor.

| (4) | Specializovaný výbor konstatuje, že ačkoli jsou pravidla koordinace sociálního zabezpečení stanovená v Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (2) právně oddělena od pravidel stanovených v dohodě o obchodu a spolupráci, bylo by vhodnější používat pro obě dohody stejnou finanční instituci a stejné pevné datum, ke kterému je třeba stanovit směnný kurz, neboť by se tím předešlo komplikacím pro instituce sociálního zabezpečení provádějící uvedené dohody a snížilo by se riziko chyb, |
| --- | --- |

(4)

Specializovaný výbor konstatuje, že ačkoli jsou pravidla koordinace sociálního zabezpečení stanovená v Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (2) právně oddělena od pravidel stanovených v dohodě o obchodu a spolupráci, bylo by vhodnější používat pro obě dohody stejnou finanční instituci a stejné pevné datum, ke kterému je třeba stanovit směnný kurz, neboť by se tím předešlo komplikacím pro instituce sociálního zabezpečení provádějící uvedené dohody a snížilo by se riziko chyb,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Finanční institucí určenou pro účely čl. SSCI.53 odst. 2 a článku SSCI.73 je Evropská centrální banka.

Článek 2

Pro účely tohoto rozhodnutí se směnným kurzem rozumí denní směnný kurz vyhlašovaný Evropskou centrální bankou.

Článek 3

Nestanoví-li toto rozhodnutí jinak, rozumí se směnným kurzem kurz vyhlášený v den, kdy se daná operace provádí.

Článek 4

Instituce státu, která pro účely stanovení nároku a pro první výpočet dávky musí provést přepočet částky, použije:

| a) | směnný kurz vyhlášený v poslední den příslušného období, pokud instituce podle vnitrostátních právních předpisů nebo protokolu bere v úvahu částky, jako jsou příjmy nebo dávky, v průběhu určitého období před datem, ke kterému se dávka vypočítává; |
| --- | --- |

a)

směnný kurz vyhlášený v poslední den příslušného období, pokud instituce podle vnitrostátních právních předpisů nebo protokolu bere v úvahu částky, jako jsou příjmy nebo dávky, v průběhu určitého období před datem, ke kterému se dávka vypočítává;

| b) | směnný kurz vyhlášený v první den měsíce bezprostředně předcházejícího měsíci, kdy musí být ustanovení použito, pokud instituce podle vnitrostátních právních předpisů nebo protokolu bere pro účely výpočtu dávky v úvahu jednu částku. |
| --- | --- |

b)

směnný kurz vyhlášený v první den měsíce bezprostředně předcházejícího měsíci, kdy musí být ustanovení použito, pokud instituce podle vnitrostátních právních předpisů nebo protokolu bere pro účely výpočtu dávky v úvahu jednu částku.

Článek 5

Článek 4 se použije obdobně, pokud instituce státu musí pro účely nového výpočtu dávky v důsledku změn skutkové či právní situace dotčené osoby provést přepočet částky.

Článek 6

Instituce státu, který vyplácí dávku, jež je podle vnitrostátních právních předpisů pravidelně indexována, a v případě, že částky v jiné měně uvedenou dávku ovlivňují, použije při novém výpočtu směnný kurz vyhlášený v první den měsíce předcházejícího měsíci, kdy musí dojít k indexaci, nestanoví-li vnitrostátní předpisy jinak.

Článek 7

Pro účely článku SSCI.73 protokolu je datem, ke kterému je třeba stanovit platný směnný kurz:

| a) | v případě žádosti o započtení nedoplatků nebo průběžných plateb pracovní den, který bezprostředně předchází dni, kdy dožadující subjekt poslal konečnou žádost o započtení nedoplatků nebo průběžných plateb, nebo |
| --- | --- |

a)

v případě žádosti o započtení nedoplatků nebo průběžných plateb pracovní den, který bezprostředně předchází dni, kdy dožadující subjekt poslal konečnou žádost o započtení nedoplatků nebo průběžných plateb, nebo

| b) | v případě žádosti o vymáhání pracovní den, který bezprostředně předchází dni, kdy dožadující subjekt poslal první žádost o vymáhání. |
| --- | --- |

b)

v případě žádosti o vymáhání pracovní den, který bezprostředně předchází dni, kdy dožadující subjekt poslal první žádost o vymáhání.

Pro účely tohoto článku se pracovním dnem rozumí pracovní den Evropské centrální banky, v němž vyhlásí denní referenční kurz pro převod měn.

Článek 8

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Londýně dne 28. června 2023.

Za specializovaný výbor pro koordinaci sociálního zabezpečení

spolupředsedové

Jordi CURELL GOTOR

Ronan O’CONNOR

---

(1)  
  Úř. věst. L 149, 30.4.2021, s. 10.

1

(2)  
  Úř. věst. L 29, 31.1.2020, s. 7.

2

---