# Euroopa Liidu L 231/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 231 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik20. september 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 231

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik20. september 2023

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2023/1791, 13. september 2023, mis käsitleb energiatõhusust ja millega muudetakse määrust (EL) 2023/955 (uuesti sõnastatud) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2023/1791, 13. september 2023, mis käsitleb energiatõhusust ja millega muudetakse määrust (EL) 2023/955 (uuesti sõnastatud) (
  1
  )

1

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1792, 13. september 2023, millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaati tehtav liidu muudatus (Ribera del Guadiana (KPN)) | 112 |
| | | OTSUSED |
| | * | Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus (EL) 2023/1793, 15. september 2023, millega nimetatakse ametisse kaks Üldkohtu kohtunikku | 114 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2023/1794, 18. september 2023, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel riigihankekomitees võetav seisukoht seoses komitee eesistuja valimise töökorra vastuvõtmisega (
  1
  ) | 115 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1795, 10. juuli 2023, mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) 2016/679 ning käsitleb isikuandmete kaitse taseme piisavust ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 4745 all)

   (
  1
  ) | 118 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1792, 13. september 2023, millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaati tehtav liidu muudatus (Ribera del Guadiana (KPN))

112

OTSUSED

*

Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus (EL) 2023/1793, 15. september 2023, millega nimetatakse ametisse kaks Üldkohtu kohtunikku

114

*

Nõukogu otsus (EL) 2023/1794, 18. september 2023, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel riigihankekomitees võetav seisukoht seoses komitee eesistuja valimise töökorra vastuvõtmisega (
  1
  )

1

115

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1795, 10. juuli 2023, mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) 2016/679 ning käsitleb isikuandmete kaitse taseme piisavust ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 4745 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 4745 all)

1

118

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 20.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2023/1791,

13. september 2023,

mis käsitleb energiatõhusust ja millega muudetakse määrust (EL) 2023/955 (uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 194 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (4) on korduvalt oluliselt muudetud (5). Kuna kõnealusesse direktiivi on vaja teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (4) on korduvalt oluliselt muudetud (5). Kuna kõnealusesse direktiivi on vaja teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

| (2) | Oma 17. septembri 2020. aasta teatises „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamine – investeerimine kliimaneutraalsesse tulevikku meie inimeste hüvanguks“ (edaspidi „kliimaeesmärgi kava“) tegi komisjon ettepaneku viia liidu kliimaeesmärk järgmisele tasemele, suurendades kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärki 2030. aastaks 1990. aasta tasemega võrreldes vähemalt 55 %-ni. Praeguse 40 % vähendamiseesmärgiga võrreldes on see oluline kasv. Ettepanek vastab komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ (edaspidi „Euroopa rohelepe“) võetud kohustusele esitada terviklik kava liidu 2030. aasta eesmärgi suurendamiseks 55 %-ni vastutustundlikul viisil. Ettepanek on kooskõlas ka 12. detsembril 2015 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) eesmärkidega hoida üleilmne temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C ja teha jõupingutusi temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5 °C. |
| --- | --- |

(2)

Oma 17. septembri 2020. aasta teatises „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamine – investeerimine kliimaneutraalsesse tulevikku meie inimeste hüvanguks“ (edaspidi „kliimaeesmärgi kava“) tegi komisjon ettepaneku viia liidu kliimaeesmärk järgmisele tasemele, suurendades kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärki 2030. aastaks 1990. aasta tasemega võrreldes vähemalt 55 %-ni. Praeguse 40 % vähendamiseesmärgiga võrreldes on see oluline kasv. Ettepanek vastab komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ (edaspidi „Euroopa rohelepe“) võetud kohustusele esitada terviklik kava liidu 2030. aasta eesmärgi suurendamiseks 55 %-ni vastutustundlikul viisil. Ettepanek on kooskõlas ka 12. detsembril 2015 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) eesmärkidega hoida üleilmne temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C ja teha jõupingutusi temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5 °C.

| (3) | Euroopa Ülemkogu 10.–11. detsembri 2020. aasta järeldustes kinnitati liidu siduv eesmärk vähendada liidus kasvuhoonegaaside netoheidet 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Euroopa Ülemkogu jõudis järeldusele, et kliimaeesmärke on vaja tõsta nii, et need ergutaksid kestlikku majanduskasvu, looksid töökohti, tooksid liidu kodanikele tervise- ja keskkonnaalast kasu ning aitaksid kaasa liidu majanduse pikaajalisele ülemaailmsele konkurentsivõimele, edendades innovatsiooni keskkonnahoidlike tehnoloogiate vallas. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ülemkogu 10.–11. detsembri 2020. aasta järeldustes kinnitati liidu siduv eesmärk vähendada liidus kasvuhoonegaaside netoheidet 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Euroopa Ülemkogu jõudis järeldusele, et kliimaeesmärke on vaja tõsta nii, et need ergutaksid kestlikku majanduskasvu, looksid töökohti, tooksid liidu kodanikele tervise- ja keskkonnaalast kasu ning aitaksid kaasa liidu majanduse pikaajalisele ülemaailmsele konkurentsivõimele, edendades innovatsiooni keskkonnahoidlike tehnoloogiate vallas.

| (4) | Nende eesmärkide saavutamiseks kuulutas komisjon oma 19. oktoobri 2020. aasta teatises „Komisjoni 2021. aasta tööprogramm „Elujõuline liit ebakindlas maailmas““ välja seadusandliku paketi, mille eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 55 % (pakett „Eesmärk 55“) ja saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne Euroopa Liit. Nimetatud pakett hõlmab mitmeid poliitikavaldkondi, sealhulgas energiatõhusust, taastuvenergiat, maakasutust, maakasutuse muutust ja metsandust, energia maksustamist, jõupingutuste jagamist ja heitkogustega kauplemist. |
| --- | --- |

(4)

Nende eesmärkide saavutamiseks kuulutas komisjon oma 19. oktoobri 2020. aasta teatises „Komisjoni 2021. aasta tööprogramm „Elujõuline liit ebakindlas maailmas““ välja seadusandliku paketi, mille eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 55 % (pakett „Eesmärk 55“) ja saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne Euroopa Liit. Nimetatud pakett hõlmab mitmeid poliitikavaldkondi, sealhulgas energiatõhusust, taastuvenergiat, maakasutust, maakasutuse muutust ja metsandust, energia maksustamist, jõupingutuste jagamist ja heitkogustega kauplemist.

| (5) | Paketi „Eesmärk 55“ eesmärk on säilitada ja luua liidus töökohti ning võimaldada liidul saada maailmas juhtivaks jõuks puhta tehnoloogia arendamisel ja kasutuselevõtul ülemaailmse energiasüsteemi ümberkujundamises, sealhulgas energiatõhususe lahenduste puhul. |
| --- | --- |

(5)

Paketi „Eesmärk 55“ eesmärk on säilitada ja luua liidus töökohti ning võimaldada liidul saada maailmas juhtivaks jõuks puhta tehnoloogia arendamisel ja kasutuselevõtul ülemaailmse energiasüsteemi ümberkujundamises, sealhulgas energiatõhususe lahenduste puhul.

| (6) | Prognoosid näitavad, et praeguse poliitika täieliku rakendamise korral väheneks kasvuhoonegaaside heide 2030. aastaks 1990. aasta tasemega võrreldes ligikaudu 45 %, kui jätta välja maakasutusega seotud heide ja kasvuhoonegaaside sidumine, ning umbes 47 %, kui neid arvesse võtta. Seepärast nähakse kliimaeesmärgi kavas ette hulk meetmeid, mida on vaja võtta kõigis majandussektorites, ning nimetatud suurema kliimaeesmärgi saavutamiseks vajalike peamiste õigusaktide läbivaatamine. |
| --- | --- |

(6)

Prognoosid näitavad, et praeguse poliitika täieliku rakendamise korral väheneks kasvuhoonegaaside heide 2030. aastaks 1990. aasta tasemega võrreldes ligikaudu 45 %, kui jätta välja maakasutusega seotud heide ja kasvuhoonegaaside sidumine, ning umbes 47 %, kui neid arvesse võtta. Seepärast nähakse kliimaeesmärgi kavas ette hulk meetmeid, mida on vaja võtta kõigis majandussektorites, ning nimetatud suurema kliimaeesmärgi saavutamiseks vajalike peamiste õigusaktide läbivaatamine.

| (7) | Oma 28. novembri 2018. aasta teatises „Puhas planeet kõigi jaoks. Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ märkis komisjon, et energiatõhusus on peamine tegevusvaldkond, milleta ei ole võimalik saavutada liidu majanduses süsinikuheite täielikku kaotamist. Kulutõhusate energiasäästuvõimaluste kasutamise vajadus on viinud liidu praeguse energiatõhususe poliitikani. 2018. aasta detsembris lisati paketti „Puhas energia kõikidele eurooplastele“, mille eesmärk oli seada esikohale energiatõhusus, saavutada liidripositsioon taastuvenergia alal kogu maailmas ning pakkuda tarbijatele kaupu ja teenuseid õiglase hinnaga, liidu uus 2030. aasta energiatõhususe eesmärk, mis on vähemalt 32,5 % võrreldes 2030. aastaks prognoositud energiatarbimisega. |
| --- | --- |

(7)

Oma 28. novembri 2018. aasta teatises „Puhas planeet kõigi jaoks. Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ märkis komisjon, et energiatõhusus on peamine tegevusvaldkond, milleta ei ole võimalik saavutada liidu majanduses süsinikuheite täielikku kaotamist. Kulutõhusate energiasäästuvõimaluste kasutamise vajadus on viinud liidu praeguse energiatõhususe poliitikani. 2018. aasta detsembris lisati paketti „Puhas energia kõikidele eurooplastele“, mille eesmärk oli seada esikohale energiatõhusus, saavutada liidripositsioon taastuvenergia alal kogu maailmas ning pakkuda tarbijatele kaupu ja teenuseid õiglase hinnaga, liidu uus 2030. aasta energiatõhususe eesmärk, mis on vähemalt 32,5 % võrreldes 2030. aastaks prognoositud energiatarbimisega.

| (8) | Kliimaeesmärgi kavale lisatud mõjuhinnangust on ilmnenud, et kasvanud kliimaeesmärgi saavutamiseks on vaja energiatõhususe sihttaset võrreldes praeguse 32,5 % eesmärgiga märkimisväärselt suurendada. |
| --- | --- |

(8)

Kliimaeesmärgi kavale lisatud mõjuhinnangust on ilmnenud, et kasvanud kliimaeesmärgi saavutamiseks on vaja energiatõhususe sihttaset võrreldes praeguse 32,5 % eesmärgiga märkimisväärselt suurendada.

| (9) | Liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärgi suurendamine võib vähendada energiahindu ja olla väga oluline tegur kasvuhoonegaaside heite vähendamisel, millega kaasneb elektrifitseerimise, vesiniku, e-kütuste ja muude rohepöördeks vajalike asjaomaste tehnoloogiate osa suurenemine ja kasutuselevõtt, sealhulgas transpordisektoris. Isegi taastuvenergia tootmise kiire kasvu korral saab energiatõhususe abil vähendada vajadust uue elektritootmisvõimsuse järele ning langetada salvestamise, ülekande ja jaotusega seotud kulusid. Suurem energiatõhusus on ühtlasi eriti tähtis liidu energiavarustuskindluse jaoks, kuna see vähendab liidu sõltuvust kolmandatest riikidest imporditavatest kütustest. Energiatõhusus on üks puhtamaid ja kulutõhusamaid meetmeid selle sõltuvuse vähendamiseks. |
| --- | --- |

(9)

Liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärgi suurendamine võib vähendada energiahindu ja olla väga oluline tegur kasvuhoonegaaside heite vähendamisel, millega kaasneb elektrifitseerimise, vesiniku, e-kütuste ja muude rohepöördeks vajalike asjaomaste tehnoloogiate osa suurenemine ja kasutuselevõtt, sealhulgas transpordisektoris. Isegi taastuvenergia tootmise kiire kasvu korral saab energiatõhususe abil vähendada vajadust uue elektritootmisvõimsuse järele ning langetada salvestamise, ülekande ja jaotusega seotud kulusid. Suurem energiatõhusus on ühtlasi eriti tähtis liidu energiavarustuskindluse jaoks, kuna see vähendab liidu sõltuvust kolmandatest riikidest imporditavatest kütustest. Energiatõhusus on üks puhtamaid ja kulutõhusamaid meetmeid selle sõltuvuse vähendamiseks.

| (10) | Liikmesriikide poolt riiklikes energia- ja kliimakavades esitatud riiklike panuste summa on liidu 32,5 % eesmärgist väiksem. Võrreldes 2007. aasta ELi võrdlusstsenaariumi prognoosidega 2030. aastaks vähendaks nende panuste summa primaarenergia tarbimist 29,7 % ja energia lõpptarbimist 29,4 %. See tähendaks ELi 27 liikmesriigis kokku 2,8 protsendipunkti suurust vahet primaarenergia tarbimise eesmärgiga ja 3,1 protsendipunkti suurust erinevust energia lõpptarbimise sihttasemega. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriikide poolt riiklikes energia- ja kliimakavades esitatud riiklike panuste summa on liidu 32,5 % eesmärgist väiksem. Võrreldes 2007. aasta ELi võrdlusstsenaariumi prognoosidega 2030. aastaks vähendaks nende panuste summa primaarenergia tarbimist 29,7 % ja energia lõpptarbimist 29,4 %. See tähendaks ELi 27 liikmesriigis kokku 2,8 protsendipunkti suurust vahet primaarenergia tarbimise eesmärgiga ja 3,1 protsendipunkti suurust erinevust energia lõpptarbimise sihttasemega.

| (11) | Mitu liikmesriiki esitas komisjoni hinnangul piisvalt ambitsioonikad riiklikud energia- ja kliimakavad koos meetmetega, mis võimaldavad neil liikmesriikidel aidata saavutada energiatõhususe ühiseid eesmärke suhtarvuga, mis on liidu keskmisest suurem. Lisaks on mitu liikmesriiki tõendanud oma „varajasi jõupingutusi“, et saavutada kõnealune energiasääst, st energiasääst, mis on suurem liidu keskmistest trajektooridest viimastel aastatel. Mõlemal juhul on tegemist oluliste jõupingutustega, mida tuleks tunnustada ja mis tuleks lisada liidu tulevastesse modelleerimisprognoosidesse ning mis võivad olla head näited sellest, kuidas kõik liikmesriigid saavad kasutada oma energiatõhususe potentsiaali selleks, et tuua märkimisväärset kasu oma majandusele ja ühiskonnale. |
| --- | --- |

(11)

Mitu liikmesriiki esitas komisjoni hinnangul piisvalt ambitsioonikad riiklikud energia- ja kliimakavad koos meetmetega, mis võimaldavad neil liikmesriikidel aidata saavutada energiatõhususe ühiseid eesmärke suhtarvuga, mis on liidu keskmisest suurem. Lisaks on mitu liikmesriiki tõendanud oma „varajasi jõupingutusi“, et saavutada kõnealune energiasääst, st energiasääst, mis on suurem liidu keskmistest trajektooridest viimastel aastatel. Mõlemal juhul on tegemist oluliste jõupingutustega, mida tuleks tunnustada ja mis tuleks lisada liidu tulevastesse modelleerimisprognoosidesse ning mis võivad olla head näited sellest, kuidas kõik liikmesriigid saavad kasutada oma energiatõhususe potentsiaali selleks, et tuua märkimisväärset kasu oma majandusele ja ühiskonnale.

| (12) | Mõnel juhul erinevad komisjoni poolt tema 2020. aasta ELi võrdlusstsenaariumis ning liikmesriikide poolt nende riiklike energia- ja kliimakavade aluseks olevates võrdlusstsenaariumides kasutatud eeldused. See võib küll kaasa tuua lahknevusi primaarenergia tarbimise arvutamisel, kuid mõlemad lähenemisviisid kehtivad primaarenergia tarbimise puhul. |
| --- | --- |

(12)

Mõnel juhul erinevad komisjoni poolt tema 2020. aasta ELi võrdlusstsenaariumis ning liikmesriikide poolt nende riiklike energia- ja kliimakavade aluseks olevates võrdlusstsenaariumides kasutatud eeldused. See võib küll kaasa tuua lahknevusi primaarenergia tarbimise arvutamisel, kuid mõlemad lähenemisviisid kehtivad primaarenergia tarbimise puhul.

| (13) | Ehkki energiasäästu potentsiaal on kõikides sektorites endiselt suur, vajavad erilist tähelepanu transport, mis moodustab üle 30 % energia lõpptarbimisest, ning hooned, kuna liidu hoonetest 75 % puhul on energiatõhusus halb. Teine üha olulisem sektor on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (edaspidi „IKT“) sektor, mille arvele langeb 5–9 % kogu maailma elektritarbimisest ja üle 2 % üleilmsest heitest. 2018. aastal langes andmekeskuste arvele 2,7 % EL 28 elektrinõudlusest. Sellega seoses rõhutas komisjon oma 19. veebruari 2020. aasta teatises „Euroopa digituleviku kujundamine“ (edaspidi „liidu digistrateegia“) vajadust väga energiatõhusate ja kestlike andmekeskuste ning telekommunikatsioonioperaatorite ökoloogilise jalajäljega seotud läbipaistvusmeetmete järele. Lisaks tuleks arvesse võtta ka tööstuse energianõudluse võimalikku suurenemist, mis võib kaasneda süsinikuheite vähendamisega eelkõige energiamahukate protsesside puhul. |
| --- | --- |

(13)

Ehkki energiasäästu potentsiaal on kõikides sektorites endiselt suur, vajavad erilist tähelepanu transport, mis moodustab üle 30 % energia lõpptarbimisest, ning hooned, kuna liidu hoonetest 75 % puhul on energiatõhusus halb. Teine üha olulisem sektor on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (edaspidi „IKT“) sektor, mille arvele langeb 5–9 % kogu maailma elektritarbimisest ja üle 2 % üleilmsest heitest. 2018. aastal langes andmekeskuste arvele 2,7 % EL 28 elektrinõudlusest. Sellega seoses rõhutas komisjon oma 19. veebruari 2020. aasta teatises „Euroopa digituleviku kujundamine“ (edaspidi „liidu digistrateegia“) vajadust väga energiatõhusate ja kestlike andmekeskuste ning telekommunikatsioonioperaatorite ökoloogilise jalajäljega seotud läbipaistvusmeetmete järele. Lisaks tuleks arvesse võtta ka tööstuse energianõudluse võimalikku suurenemist, mis võib kaasneda süsinikuheite vähendamisega eelkõige energiamahukate protsesside puhul.

| (14) | Ambitsioonikam eesmärk nõuab kulutõhusate energiatõhususe meetmete jõulisemat edendamist energiasüsteemis tervikuna ja kõigis asjaomastes sektorites, kus tegevus mõjutab energianõudlust, näiteks transpordi-, vee- ja põllumajandussektoris. Energiatõhususe parandamine kogu energiaahelas, kaasa arvatud energia tootmine, ülekanne, jaotus ja lõpptarbimine, toob kasu keskkonnale, parandab õhukvaliteeti ja rahvatervist, vähendab kasvuhoonegaaside heidet, parandab energiajulgeolekut, vähendades energia, eelkõige fossiilkütuste, impordivajadust, vähendab leibkondade ja ettevõtjate energiakulu, leevendab energiaostuvõimetust, suurendab majanduses tervikuna konkurentsivõimet, tööhõivet ning elavdab majandustegevust. Energiatõhususe parandamine parandaks seega kodanike elukvaliteeti, aidates samal ajal ümber kujundada liidu energiasuhteid kolmandate riikide partneritega, et saavutada kliimaneutraalsus. See on kooskõlas energialiidu raames võetud liidu kohustustega ja Pariisi kokkuleppega kehtestatud ülemaailmse kliimamuutuste tegevuskavaga. Eri sektorite energiatõhususe parandamine võib soodustada linnade taaselustamist, sealhulgas hoonete parendamist, ning muutusi liikuvuses ja juurdepääsetavuse mudelites, edendades samas tõhusamaid, kestlikumaid ja taskukohasemaid valikuvõimalusi. |
| --- | --- |

(14)

Ambitsioonikam eesmärk nõuab kulutõhusate energiatõhususe meetmete jõulisemat edendamist energiasüsteemis tervikuna ja kõigis asjaomastes sektorites, kus tegevus mõjutab energianõudlust, näiteks transpordi-, vee- ja põllumajandussektoris. Energiatõhususe parandamine kogu energiaahelas, kaasa arvatud energia tootmine, ülekanne, jaotus ja lõpptarbimine, toob kasu keskkonnale, parandab õhukvaliteeti ja rahvatervist, vähendab kasvuhoonegaaside heidet, parandab energiajulgeolekut, vähendades energia, eelkõige fossiilkütuste, impordivajadust, vähendab leibkondade ja ettevõtjate energiakulu, leevendab energiaostuvõimetust, suurendab majanduses tervikuna konkurentsivõimet, tööhõivet ning elavdab majandustegevust. Energiatõhususe parandamine parandaks seega kodanike elukvaliteeti, aidates samal ajal ümber kujundada liidu energiasuhteid kolmandate riikide partneritega, et saavutada kliimaneutraalsus. See on kooskõlas energialiidu raames võetud liidu kohustustega ja Pariisi kokkuleppega kehtestatud ülemaailmse kliimamuutuste tegevuskavaga. Eri sektorite energiatõhususe parandamine võib soodustada linnade taaselustamist, sealhulgas hoonete parendamist, ning muutusi liikuvuses ja juurdepääsetavuse mudelites, edendades samas tõhusamaid, kestlikumaid ja taskukohasemaid valikuvõimalusi.

| (15) | Käesolev direktiiv astub sammu 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise suunas, mille raames käsitatakse energiatõhusust omaette energiaallikana. Kõigis sektoreis, ka väljaspool energiasüsteemi, sealhulgas finantssektoris, tuleks kõigil tasandeil kõikehõlmava põhimõttena arvesse võtta energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet. Uute tarne- ja muudes poliitikavaldkondades kehtestatavate normide kindlaksmääramisel tuleks poliitilistes, kavandamis- ja investeerimisotsustes esimese valikuna kaaluda energiatõhususe lahendusi. Ehkki energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamine ei tohiks piirata muid juriidilisi kohustusi, eesmärke ega põhimõtteid, ei tohiks sellised kohustused, eesmärgid ja põhimõtted nimetatud põhimõtte kohaldamist takistada ega tuua kaasa selle kohaldamisest vabastamist. Komisjon peaks tagama, et energiatõhusus ja tarbimiskaja saaksid konkureerida tootmisvõimsusega võrdsetel alustel. Energiatõhusust on vaja alati parandada, kui see on samaväärsetest turul pakutavatest tootmissuunalistest lahendustest kulutasuvam. See peaks andma liidule, eelkõige kodanikele ja ettevõtjatele, võimaluse kasutada ära energiatõhususe arvukaid eeliseid. Energiatõhususe parandamise meetmete kohaldamine peaks olema prioriteet ka energiaostuvõimetuse leevendamisel. |
| --- | --- |

(15)

Käesolev direktiiv astub sammu 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise suunas, mille raames käsitatakse energiatõhusust omaette energiaallikana. Kõigis sektoreis, ka väljaspool energiasüsteemi, sealhulgas finantssektoris, tuleks kõigil tasandeil kõikehõlmava põhimõttena arvesse võtta energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet. Uute tarne- ja muudes poliitikavaldkondades kehtestatavate normide kindlaksmääramisel tuleks poliitilistes, kavandamis- ja investeerimisotsustes esimese valikuna kaaluda energiatõhususe lahendusi. Ehkki energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamine ei tohiks piirata muid juriidilisi kohustusi, eesmärke ega põhimõtteid, ei tohiks sellised kohustused, eesmärgid ja põhimõtted nimetatud põhimõtte kohaldamist takistada ega tuua kaasa selle kohaldamisest vabastamist. Komisjon peaks tagama, et energiatõhusus ja tarbimiskaja saaksid konkureerida tootmisvõimsusega võrdsetel alustel. Energiatõhusust on vaja alati parandada, kui see on samaväärsetest turul pakutavatest tootmissuunalistest lahendustest kulutasuvam. See peaks andma liidule, eelkõige kodanikele ja ettevõtjatele, võimaluse kasutada ära energiatõhususe arvukaid eeliseid. Energiatõhususe parandamise meetmete kohaldamine peaks olema prioriteet ka energiaostuvõimetuse leevendamisel.

| (16) | Energiatõhusust tuleks tulevastes liidu energiataristu investeerimisotsustes pidada keskseks elemendiks ja prioriteediks. Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamisel tuleks peamiselt arvestada süsteemi tõhususe alast lähenemist, ühiskondlikku ja tervishoiualast vaatenurka ning pöörata tähelepanu varustuskindlusele, energiasüsteemi lõimimisele ja kliimaneutraalsusele üleminekule. Seega peaks energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte aitama suurendada nii üksikute sektorite lõpptarbimise, kui kogu energiasüsteemi tõhusust. Selle põhimõtte kohaldamine peaks toetama ka investeeringuid energiatõhusatesse lahendustesse, mis aitavad kaasa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (6) keskkonnaeesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

(16)

Energiatõhusust tuleks tulevastes liidu energiataristu investeerimisotsustes pidada keskseks elemendiks ja prioriteediks. Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamisel tuleks peamiselt arvestada süsteemi tõhususe alast lähenemist, ühiskondlikku ja tervishoiualast vaatenurka ning pöörata tähelepanu varustuskindlusele, energiasüsteemi lõimimisele ja kliimaneutraalsusele üleminekule. Seega peaks energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte aitama suurendada nii üksikute sektorite lõpptarbimise, kui kogu energiasüsteemi tõhusust. Selle põhimõtte kohaldamine peaks toetama ka investeeringuid energiatõhusatesse lahendustesse, mis aitavad kaasa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (6) keskkonnaeesmärkide saavutamisele.

| (17) | Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/1999 (7) ning see on komisjoni 8. juuli 2022. aasta teatises kehtestatud ELi energiasüsteemi lõimimise strateegia keskmes. Ehkki põhimõte põhineb kulutõhususel, on selle kohaldamisel ühiskondlikust vaatenurgast laiem mõju. See mõju võib asjaoludest olenevalt varieeruda ja seda tuleks hoolikalt hinnata töökindlate kulude-tulude analüüsi meetodite abil, mis võtavad arvesse energiatõhususe arvukaid eeliseid. Komisjon on koostanud kõnealuse põhimõtte rakendamiseks ja kohaldamiseks konkreetsed suunised, pakkudes välja konkreetsed vahendid ja näited eri sektorite tarbeks. Komisjon on esitanud liikmesriikidele ka soovituse, mis tugineb käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele ja milles kutsutakse üles kasutama põhimõtte kohaldamisel konkreetseid meetmeid. Liikmesriigid peaksid seda soovitust täiel määral arvesse võtma ja sellest energiatõhususe põhimõtte praktilisel rakendamisel juhinduma. |
| --- | --- |

(17)

Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/1999 (7) ning see on komisjoni 8. juuli 2022. aasta teatises kehtestatud ELi energiasüsteemi lõimimise strateegia keskmes. Ehkki põhimõte põhineb kulutõhususel, on selle kohaldamisel ühiskondlikust vaatenurgast laiem mõju. See mõju võib asjaoludest olenevalt varieeruda ja seda tuleks hoolikalt hinnata töökindlate kulude-tulude analüüsi meetodite abil, mis võtavad arvesse energiatõhususe arvukaid eeliseid. Komisjon on koostanud kõnealuse põhimõtte rakendamiseks ja kohaldamiseks konkreetsed suunised, pakkudes välja konkreetsed vahendid ja näited eri sektorite tarbeks. Komisjon on esitanud liikmesriikidele ka soovituse, mis tugineb käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele ja milles kutsutakse üles kasutama põhimõtte kohaldamisel konkreetseid meetmeid. Liikmesriigid peaksid seda soovitust täiel määral arvesse võtma ja sellest energiatõhususe põhimõtte praktilisel rakendamisel juhinduma.

| (18) | Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte eeldab terviklikku lähenemisviisi, milles võetakse arvesse integreeritud energiasüsteemi üldist tõhusust, varustuskindlust ja kulutõhusust ning edendatakse kõige tõhusamaid lahendusi kliimaneutraalsuse saavutamiseks kogu väärtusahelas alates energia tootmisest ja ülekandest kuni energia lõpptarbimiseni, et saavutada tõhusus nii primaarenergia tarbimises kui ka energia lõpptarbimises. Selles lähenemisviisis tuleks käsitleda süsteemi toimimist ja dünaamilist energiakasutust selliselt, et energiatõhususe lahendustena käsitletakse tarbimise juhtimist ja süsteemi paindlikkust. |
| --- | --- |

(18)

Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte eeldab terviklikku lähenemisviisi, milles võetakse arvesse integreeritud energiasüsteemi üldist tõhusust, varustuskindlust ja kulutõhusust ning edendatakse kõige tõhusamaid lahendusi kliimaneutraalsuse saavutamiseks kogu väärtusahelas alates energia tootmisest ja ülekandest kuni energia lõpptarbimiseni, et saavutada tõhusus nii primaarenergia tarbimises kui ka energia lõpptarbimises. Selles lähenemisviisis tuleks käsitleda süsteemi toimimist ja dünaamilist energiakasutust selliselt, et energiatõhususe lahendustena käsitletakse tarbimise juhtimist ja süsteemi paindlikkust.

| (19) | Mõju avaldumiseks on vaja, et riiklikud, piirkondlikud, kohalikud ja sektori otsustajad kohaldaksid energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet järjepidevalt kõigis asjaomastes stsenaariumites ning poliitika-, kavandamis- ja olulistes investeerimisotsustes, see tähendab suuremahulistes investeeringutes, mille väärtus on suurem kui 100 000 000 eurot iga projekti kohta või 175 000 000 eurot transporditaristu projektide puhul, mis mõjutavad energiatarbimist või -varustust. Põhimõtte nõuetekohane kohaldamine eeldab õige kulude-tulude analüüsi meetodi kasutamist, luues sealjuures eeltingimused energiatõhusateks lahendusteks ja nõuetekohaseks järelevalveks. Et luua stiimuleid energiatõhususe meetmete rakendamiseks, tuleks järjepidevalt välja töötada ja teostada kulude-tulude analüüse, mis peaksid põhinema kõige ajakohasemal teabel energiahindade kohta ning peaksid hõlmama hinnatõusu stsenaariume, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (8) kohaste liidu heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) lubatud heitkoguse ühikute vähenemise tõttu. Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks tuleks eelistada nõudluse poole lahendusi, kui need on kulutõhusamad kui investeeringud energiavarustustaristusse. Nõudluse poole paindlikkus võib tuua laiemat majanduslikku, keskkonnaalast ja ühiskondlikku kasu tarbijatele ja ühiskonnale laiemalt, sealhulgas kohalikele kogukondadele, ning võib suurendada energiasüsteemi tõhusust ja vähendada energiakulusid, vähendades näiteks süsteemi käidukulusid, mille tulemusel langevad hinnad kõigi tarbijate jaoks. Liikmesriigid peaksid energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamisel võtma arvesse nõudluse poole paindlikkusest saadavat võimalikku kasu ning asjakohasel juhul kaaluma tarbimiskaja nii tsentraliseeritud kui ka detsentraliseeritud tasandil, energia salvestamist ja nutikaid lahendusi osana nende jõupingutustest suurendada integreeritud energiasüsteemi tõhusust. |
| --- | --- |

(19)

Mõju avaldumiseks on vaja, et riiklikud, piirkondlikud, kohalikud ja sektori otsustajad kohaldaksid energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet järjepidevalt kõigis asjaomastes stsenaariumites ning poliitika-, kavandamis- ja olulistes investeerimisotsustes, see tähendab suuremahulistes investeeringutes, mille väärtus on suurem kui 100 000 000 eurot iga projekti kohta või 175 000 000 eurot transporditaristu projektide puhul, mis mõjutavad energiatarbimist või -varustust. Põhimõtte nõuetekohane kohaldamine eeldab õige kulude-tulude analüüsi meetodi kasutamist, luues sealjuures eeltingimused energiatõhusateks lahendusteks ja nõuetekohaseks järelevalveks. Et luua stiimuleid energiatõhususe meetmete rakendamiseks, tuleks järjepidevalt välja töötada ja teostada kulude-tulude analüüse, mis peaksid põhinema kõige ajakohasemal teabel energiahindade kohta ning peaksid hõlmama hinnatõusu stsenaariume, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (8) kohaste liidu heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) lubatud heitkoguse ühikute vähenemise tõttu. Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks tuleks eelistada nõudluse poole lahendusi, kui need on kulutõhusamad kui investeeringud energiavarustustaristusse. Nõudluse poole paindlikkus võib tuua laiemat majanduslikku, keskkonnaalast ja ühiskondlikku kasu tarbijatele ja ühiskonnale laiemalt, sealhulgas kohalikele kogukondadele, ning võib suurendada energiasüsteemi tõhusust ja vähendada energiakulusid, vähendades näiteks süsteemi käidukulusid, mille tulemusel langevad hinnad kõigi tarbijate jaoks. Liikmesriigid peaksid energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamisel võtma arvesse nõudluse poole paindlikkusest saadavat võimalikku kasu ning asjakohasel juhul kaaluma tarbimiskaja nii tsentraliseeritud kui ka detsentraliseeritud tasandil, energia salvestamist ja nutikaid lahendusi osana nende jõupingutustest suurendada integreeritud energiasüsteemi tõhusust.

| (20) | Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte aspektist projektide väärtust hinnates peaks komisjon oma aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindama eeskätt seda, kas ja kuidas igas liikmesriigis piirmäärasid tulemuslikult kohaldatakse. |
| --- | --- |

(20)

Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte aspektist projektide väärtust hinnates peaks komisjon oma aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindama eeskätt seda, kas ja kuidas igas liikmesriigis piirmäärasid tulemuslikult kohaldatakse.

| (21) | Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet tuleks alati kohaldada proportsionaalselt ning käesolevas direktiivis sätestatud nõuded ei tohiks liikmesriikidele kaasa tuua kattuvaid või vastuolulisi kohustusi, kui põhimõtte kohaldamine on otseselt tagatud muude õigusaktidega. Nii võib see olla ühishuviprojektide puhul, mis on kantud liidu loendisse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/869 (9) artiklile 3, millega kehtestatakse nõuded võtta nende projektide arendamisel ja hindamisel arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet. |
| --- | --- |

(21)

Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet tuleks alati kohaldada proportsionaalselt ning käesolevas direktiivis sätestatud nõuded ei tohiks liikmesriikidele kaasa tuua kattuvaid või vastuolulisi kohustusi, kui põhimõtte kohaldamine on otseselt tagatud muude õigusaktidega. Nii võib see olla ühishuviprojektide puhul, mis on kantud liidu loendisse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/869 (9) artiklile 3, millega kehtestatakse nõuded võtta nende projektide arendamisel ja hindamisel arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet.

| (22) | Euroopa roheleppes on kesksel kohal õiglane üleminek kliimaneutraalsele liidule 2050. aastaks. Energiaostuvõimetuse mõiste on võtmekohal paketis „Puhas energia kõikidele eurooplastele“, mille eesmärk on hõlbustada õiglast energiasüsteemi ümberkujundamist. Kooskõlas määrusega (EL) 2018/1999 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/944 (10) esitas komisjon oma soovituses (EL) 2020/1563, mis käsitleb energiaostuvõimetust (11), soovituslikud suunised asjakohaste energiaostuvõimetuse mõõtmise näitajate kohta ja mõiste „märkimisväärne arv energiaostuvõimetuid kodumajapidamisi“ määratlemiseks. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (12) ja direktiivi (EL) 2019/944 kohaselt peavad liikmesriigid kasutusele võtma asjakohaseid meetmeid kindlaks tehtud energiaostuvõimetuse probleemide lahendamiseks, sealhulgas meetmeid tegelemaks vaesusega laiemalt. See on eriti oluline energiahindade tõusu ja inflatsioonisurve kontekstis, kus liidu energiasüsteemi süsteemsete probleemide lahendamiseks tuleks rakendada nii lühi- kui ka pikaajalisi meetmeid. |
| --- | --- |

(22)

Euroopa roheleppes on kesksel kohal õiglane üleminek kliimaneutraalsele liidule 2050. aastaks. Energiaostuvõimetuse mõiste on võtmekohal paketis „Puhas energia kõikidele eurooplastele“, mille eesmärk on hõlbustada õiglast energiasüsteemi ümberkujundamist. Kooskõlas määrusega (EL) 2018/1999 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/944 (10) esitas komisjon oma soovituses (EL) 2020/1563, mis käsitleb energiaostuvõimetust (11), soovituslikud suunised asjakohaste energiaostuvõimetuse mõõtmise näitajate kohta ja mõiste „märkimisväärne arv energiaostuvõimetuid kodumajapidamisi“ määratlemiseks. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (12) ja direktiivi (EL) 2019/944 kohaselt peavad liikmesriigid kasutusele võtma asjakohaseid meetmeid kindlaks tehtud energiaostuvõimetuse probleemide lahendamiseks, sealhulgas meetmeid tegelemaks vaesusega laiemalt. See on eriti oluline energiahindade tõusu ja inflatsioonisurve kontekstis, kus liidu energiasüsteemi süsteemsete probleemide lahendamiseks tuleks rakendada nii lühi- kui ka pikaajalisi meetmeid.

| (23) | Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamisest peaksid kasu saama energiaostuvõimetud või energiaostuvõimetuse riskirühmas olevad isikud, vähekaitstud tarbijad, sealhulgas lõppkasutajad, madala ja keskmise sissetulekuga leibkonnad ning sotsiaaleluruumides elavad isikud. Energiatõhususe lahendusi tuleks rakendada esmajärjekorras nende üksikisikute ja leibkondade olukorra parandamiseks ja energiaostuvõimetuse leevendamiseks ning need ei tohiks soodustada eluaseme-, liikuvus- või energiakulude ebaproportsionaalset suurenemist. Terviklik lähenemisviis poliitika kujundamisele ning poliitika ja meetmete rakendamisele nõuab, et liikmesriigid tagaksid, et muud poliitikad ja meetmed ei avaldaks neile üksikisikutele ja leibkondadele kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

(23)

Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamisest peaksid kasu saama energiaostuvõimetud või energiaostuvõimetuse riskirühmas olevad isikud, vähekaitstud tarbijad, sealhulgas lõppkasutajad, madala ja keskmise sissetulekuga leibkonnad ning sotsiaaleluruumides elavad isikud. Energiatõhususe lahendusi tuleks rakendada esmajärjekorras nende üksikisikute ja leibkondade olukorra parandamiseks ja energiaostuvõimetuse leevendamiseks ning need ei tohiks soodustada eluaseme-, liikuvus- või energiakulude ebaproportsionaalset suurenemist. Terviklik lähenemisviis poliitika kujundamisele ning poliitika ja meetmete rakendamisele nõuab, et liikmesriigid tagaksid, et muud poliitikad ja meetmed ei avaldaks neile üksikisikutele ja leibkondadele kahjulikku mõju.

| (24) | Käesolev direktiiv moodustab osa energiatõhususe poliitika laiemast raamistikust, milles käsitletakse energiatõhususe võimalusi konkreetsetes poliitikavaldkondades, sealhulgas hooned (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/31/EL (13)), tooted (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ (14) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EL) 2017/1369 (15) ja (EL) 2020/740 (16)) ja juhtimine (määrus (EL) 2018/1999). Nendel poliitikameetmetel on väga oluline roll energiasäästu saavutamisel toodete asendamisel või hoonete ehitamisel või renoveerimisel. |
| --- | --- |

(24)

Käesolev direktiiv moodustab osa energiatõhususe poliitika laiemast raamistikust, milles käsitletakse energiatõhususe võimalusi konkreetsetes poliitikavaldkondades, sealhulgas hooned (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/31/EL (13)), tooted (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ (14) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EL) 2017/1369 (15) ja (EL) 2020/740 (16)) ja juhtimine (määrus (EL) 2018/1999). Nendel poliitikameetmetel on väga oluline roll energiasäästu saavutamisel toodete asendamisel või hoonete ehitamisel või renoveerimisel.

| (25) | Ambitsioonika energiatõhususe eesmärgi saavutamiseks tuleb kõrvaldada tõkked, et soodustada investeerimist energiatõhususe meetmetesse. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/783 (17) loodud liidu programmi LIFE puhtale energiale ülemineku alaprogrammist eraldatakse rahalised vahendid liidu energiatõhususpoliitika rakendamise parimate tavade arendamise toetamisele ning selle raames käsitletakse energiatõhususe saavutamise käitumuslikke, turu- ja regulatiivseid tõkkeid. |
| --- | --- |

(25)

Ambitsioonika energiatõhususe eesmärgi saavutamiseks tuleb kõrvaldada tõkked, et soodustada investeerimist energiatõhususe meetmetesse. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/783 (17) loodud liidu programmi LIFE puhtale energiale ülemineku alaprogrammist eraldatakse rahalised vahendid liidu energiatõhususpoliitika rakendamise parimate tavade arendamise toetamisele ning selle raames käsitletakse energiatõhususe saavutamise käitumuslikke, turu- ja regulatiivseid tõkkeid.

| (26) | Euroopa Ülemkogu toetas oma 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldustes 2030. aastaks seatud liidu tasandi 27 % energiatõhususe eesmärgi läbivaatamist aastaks 2020, pidades silmas liidu tasandi 30 % eesmärki. Euroopa Parlament kutsus oma 15. detsembri 2015. aasta resolutsioonis Euroopa energialiidu suunas liikumise kohta komisjoni üles lisaks hindama 40 % energiatõhususe eesmärgi täidetavust samal ajavahemikul. |
| --- | --- |

(26)

Euroopa Ülemkogu toetas oma 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldustes 2030. aastaks seatud liidu tasandi 27 % energiatõhususe eesmärgi läbivaatamist aastaks 2020, pidades silmas liidu tasandi 30 % eesmärki. Euroopa Parlament kutsus oma 15. detsembri 2015. aasta resolutsioonis Euroopa energialiidu suunas liikumise kohta komisjoni üles lisaks hindama 40 % energiatõhususe eesmärgi täidetavust samal ajavahemikul.

| (27) | Oma 28. novembri 2018. aasta teatises „Puhas planeet kõigi jaoks. Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ prognoosib komisjon, et liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärk 32,5 % ja kehtiva raamistiku teised poliitikavahendid aitaksid 2030. aastaks vähendada kasvuhoonegaaside heidet umbes 45 %. Selleks et saavutada ambitsioonikam kliimaeesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 55 %, hinnati kliimaeesmärgi kava mõjuhinnangus seda, kui ulatuslikke jõupingutusi oleks eri poliitikavaldkondades vaja teha. Järeldati, et võrreldes lähtetasemega tähendab kasvuhoonegaaside heite eesmärgi kuluoptimaalsel viisil saavutamine primaarenergia tarbimise ja energia lõpptarbimise vähendamist vastavalt vähemalt 39–41 % ja 36–37 %. |
| --- | --- |

(27)

Oma 28. novembri 2018. aasta teatises „Puhas planeet kõigi jaoks. Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ prognoosib komisjon, et liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärk 32,5 % ja kehtiva raamistiku teised poliitikavahendid aitaksid 2030. aastaks vähendada kasvuhoonegaaside heidet umbes 45 %. Selleks et saavutada ambitsioonikam kliimaeesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 55 %, hinnati kliimaeesmärgi kava mõjuhinnangus seda, kui ulatuslikke jõupingutusi oleks eri poliitikavaldkondades vaja teha. Järeldati, et võrreldes lähtetasemega tähendab kasvuhoonegaaside heite eesmärgi kuluoptimaalsel viisil saavutamine primaarenergia tarbimise ja energia lõpptarbimise vähendamist vastavalt vähemalt 39–41 % ja 36–37 %.

| (28) | Algselt kasutati liidu energiatõhususe eesmärgi seadmiseks ja väljaarvutamiseks võrdlusalusena 2007. aasta ELi võrdlusstsenaariumi prognoose 2030. aastaks. Eurostati energiabilansi arvutamise metoodika muutmine ja hilisemate mudelprognooside parandamine nõuavad võrdlusaluse lähtejoone muutmist. Kasutades sihttaseme määratlemiseks sama lähenemisviisi, see tähendab võrreldes sihttaset lähtestsenaariumi tulevikuprognoosidega, lähtutakse liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärgi seadmisel seega võrdlusest 2020. aasta ELi võrdlusstsenaariumi 2030. aastat käsitlevate prognoosidega, mis kajastavad riiklikest energia- ja kliimakavadest pärinevaid riiklikke panuseid. Ajakohastatud lähtestsenaariumile tuginedes on liidul vaja oma 2030. aasta energiatõhususe eesmärki 2020. aasta ELi võrdlusstsenaariumi alusel tehtavate jõupingutuste tasemega võrreldes veelgi suurendada vähemalt 11,7 %. Liidu eesmärkide ambitsioonikuse taseme väljendamise uus viis ei mõjuta tegelikult vajatavate jõupingutuste taset ning vastab primaarenergia tarbimise vähendamisele 40,5 % ja energia lõpptarbimise vähendamisele 38 % võrreldes 2007. aasta ELi võrdlusstsenaariumi prognoosidega 2030. aastaks. |
| --- | --- |

(28)

Algselt kasutati liidu energiatõhususe eesmärgi seadmiseks ja väljaarvutamiseks võrdlusalusena 2007. aasta ELi võrdlusstsenaariumi prognoose 2030. aastaks. Eurostati energiabilansi arvutamise metoodika muutmine ja hilisemate mudelprognooside parandamine nõuavad võrdlusaluse lähtejoone muutmist. Kasutades sihttaseme määratlemiseks sama lähenemisviisi, see tähendab võrreldes sihttaset lähtestsenaariumi tulevikuprognoosidega, lähtutakse liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärgi seadmisel seega võrdlusest 2020. aasta ELi võrdlusstsenaariumi 2030. aastat käsitlevate prognoosidega, mis kajastavad riiklikest energia- ja kliimakavadest pärinevaid riiklikke panuseid. Ajakohastatud lähtestsenaariumile tuginedes on liidul vaja oma 2030. aasta energiatõhususe eesmärki 2020. aasta ELi võrdlusstsenaariumi alusel tehtavate jõupingutuste tasemega võrreldes veelgi suurendada vähemalt 11,7 %. Liidu eesmärkide ambitsioonikuse taseme väljendamise uus viis ei mõjuta tegelikult vajatavate jõupingutuste taset ning vastab primaarenergia tarbimise vähendamisele 40,5 % ja energia lõpptarbimise vähendamisele 38 % võrreldes 2007. aasta ELi võrdlusstsenaariumi prognoosidega 2030. aastaks.

| (29) | Primaarenergia tarbimise ja energia lõpptarbimise arvutamise metoodika on kooskõlas Eurostati uue metoodikaga, kuid käesoleva direktiivi kohaldamisel kasutatavatel näitajatel on erinev kohaldamisala, st primaarenergia tarbimise ja energia lõpptarbimise eesmärkide puhul ei hõlma need ümbritseva keskkonna energiat, kuid hõlmavad energiatarbimist rahvusvahelises lennunduses. Uute näitajate kasutamine tähendab ka seda, et kõik kõrgahjude energiatarbimise muutused kajastuvad nüüd ainult primaarenergia tarbimises. |
| --- | --- |

(29)

Primaarenergia tarbimise ja energia lõpptarbimise arvutamise metoodika on kooskõlas Eurostati uue metoodikaga, kuid käesoleva direktiivi kohaldamisel kasutatavatel näitajatel on erinev kohaldamisala, st primaarenergia tarbimise ja energia lõpptarbimise eesmärkide puhul ei hõlma need ümbritseva keskkonna energiat, kuid hõlmavad energiatarbimist rahvusvahelises lennunduses. Uute näitajate kasutamine tähendab ka seda, et kõik kõrgahjude energiatarbimise muutused kajastuvad nüüd ainult primaarenergia tarbimises.

| (30) | Liidu vajadus parandada energiatõhusust peaks olema väljendatud primaarenergia tarbimise ja energia lõpptarbimise tasemena, mis tuleb saavutada 2030. aastaks, märkides ära need täiendavad jõupingutused, mis on vajalikud võrreldes riiklikes energia- ja kliimakavades kehtestatud või kavandatud meetmetega. 2020. aasta ELi võrdlusstsenaariumi prognooside kohaselt jõuab energia lõpptarbimine 2030. aastaks 864 miljoni naftaekvivalenttonnini ja primaarenergia tarbimine 1 124 miljoni naftaekvivalenttonnini (välja arvatud ümbritseva keskkonna energia ja kaasa arvatud rahvusvaheline lennundus). Täiendav tarbimise vähendamine 11,7 % annaks tulemuseks 763 miljonit naftaekvivalenttonni ja 992,5 miljonit naftaekvivalenttonni 2030. aastal. See tähendab, et liidus tuleks energia lõpptarbimist vähendada umbes 25 % ning primaarenergia tarbimist umbes 34 % võrreldes 2005. aasta tasemetega. 2020. ja 2030. aasta perspektiivis ei ole liikmesriikide tasandil siduvaid kohustusi ja liikmesriigid peaksid kindlaks määrama oma panused liidu energiatõhususe eesmärgi saavutamisse, lähtudes käesolevas direktiivis esitatud valemist. Liikmesriikidel peaks olema vabadus kehtestada riiklikud eesmärgid lähtudes kas primaarenergia tarbimisest või lõppenergia tarbimisest, primaarenergia säästust, energia lõpptarbimise säästust või energiamahukusest. Käesoleva direktiiviga muudetakse viisi, kuidas liikmesriigid peaksid väljendama oma riiklikke panuseid liidu eesmärki. Järjepidevuse ja edusammude jälgimise tagamiseks tuleks liikmesriikide panuseid liidu eesmärki väljendada primaarenergia tarbimise ja energia lõpptarbimisena. Määrusega (EL) 2018/1999 on ette nähtud kohustus korrapäraselt hinnata liidu 2030. aasta eesmärgi saavutamiseks tehtavaid edusamme. |
| --- | --- |

(30)

Liidu vajadus parandada energiatõhusust peaks olema väljendatud primaarenergia tarbimise ja energia lõpptarbimise tasemena, mis tuleb saavutada 2030. aastaks, märkides ära need täiendavad jõupingutused, mis on vajalikud võrreldes riiklikes energia- ja kliimakavades kehtestatud või kavandatud meetmetega. 2020. aasta ELi võrdlusstsenaariumi prognooside kohaselt jõuab energia lõpptarbimine 2030. aastaks 864 miljoni naftaekvivalenttonnini ja primaarenergia tarbimine 1 124 miljoni naftaekvivalenttonnini (välja arvatud ümbritseva keskkonna energia ja kaasa arvatud rahvusvaheline lennundus). Täiendav tarbimise vähendamine 11,7 % annaks tulemuseks 763 miljonit naftaekvivalenttonni ja 992,5 miljonit naftaekvivalenttonni 2030. aastal. See tähendab, et liidus tuleks energia lõpptarbimist vähendada umbes 25 % ning primaarenergia tarbimist umbes 34 % võrreldes 2005. aasta tasemetega. 2020. ja 2030. aasta perspektiivis ei ole liikmesriikide tasandil siduvaid kohustusi ja liikmesriigid peaksid kindlaks määrama oma panused liidu energiatõhususe eesmärgi saavutamisse, lähtudes käesolevas direktiivis esitatud valemist. Liikmesriikidel peaks olema vabadus kehtestada riiklikud eesmärgid lähtudes kas primaarenergia tarbimisest või lõppenergia tarbimisest, primaarenergia säästust, energia lõpptarbimise säästust või energiamahukusest. Käesoleva direktiiviga muudetakse viisi, kuidas liikmesriigid peaksid väljendama oma riiklikke panuseid liidu eesmärki. Järjepidevuse ja edusammude jälgimise tagamiseks tuleks liikmesriikide panuseid liidu eesmärki väljendada primaarenergia tarbimise ja energia lõpptarbimisena. Määrusega (EL) 2018/1999 on ette nähtud kohustus korrapäraselt hinnata liidu 2030. aasta eesmärgi saavutamiseks tehtavaid edusamme.

| (31) | 30. novembriks 2023 peaks komisjon ajakohastama 2020. aasta ELi võrdlusstsenaariumi Eurostati kõige uuemate andmete alusel. Liikmesriigid, kes soovivad kasutada ajakohastatud võrdlusstsenaariumi, peaksid teavitama oma ajakohastatud riiklikest panustest 1. veebruariks 2024 osana määruses (EL) 2018/1999 sätestatud järkjärgulisest protsessist. |
| --- | --- |

(31)

30. novembriks 2023 peaks komisjon ajakohastama 2020. aasta ELi võrdlusstsenaariumi Eurostati kõige uuemate andmete alusel. Liikmesriigid, kes soovivad kasutada ajakohastatud võrdlusstsenaariumi, peaksid teavitama oma ajakohastatud riiklikest panustest 1. veebruariks 2024 osana määruses (EL) 2018/1999 sätestatud järkjärgulisest protsessist.

| (32) | Eelistatud on energiatõhususe eesmärkide saavutamine eri valdkondades energiatõhusust edendavate konkreetsete liidu ja liikmesriigi meetmete kumulatiivse rakendamisega. Liikmesriikidelt tuleks nõuda riiklike energiatõhususe poliitikate ja meetmete kehtestamist. Komisjonil tuleks hinnata nii neid poliitikaid ja meetmeid, kui iga liikmesriigi eraldi tehtud jõupingutusi ning samuti saavutatud edu käsitlevaid andmeid, et kindlaks teha liidu üldise eesmärgi saavutamise võimalikkus ja see milliseid jõupingutusi peab selleks tegema iga liikmesriik eraldi. |
| --- | --- |

(32)

Eelistatud on energiatõhususe eesmärkide saavutamine eri valdkondades energiatõhusust edendavate konkreetsete liidu ja liikmesriigi meetmete kumulatiivse rakendamisega. Liikmesriikidelt tuleks nõuda riiklike energiatõhususe poliitikate ja meetmete kehtestamist. Komisjonil tuleks hinnata nii neid poliitikaid ja meetmeid, kui iga liikmesriigi eraldi tehtud jõupingutusi ning samuti saavutatud edu käsitlevaid andmeid, et kindlaks teha liidu üldise eesmärgi saavutamise võimalikkus ja see milliseid jõupingutusi peab selleks tegema iga liikmesriik eraldi.

| (33) | Avaliku sektor moodustab umbes 5–10 % tervest liidu energia lõpptarbimisest. Riigiasutused kulutavad igal aastal ligikaudu 1 800 000 000 000 eurot. See moodustab liidu sisemajanduse koguproduktist umbes 14 %. Seega on avalik sektor oluline liikumapanev jõud, mis saab ergutada turu liikumist energiatõhusamate toodete, hoonete ja teenuste suunas ning käivitada elanike ja ettevõtete energiatarbimisharjumuste muutumist. Lisaks sellele võib paranenud energiatõhususega seotud vähenev energiatarbimine vabastada avaliku sektori vahendeid, mida saab kasutada muul otstarbel. Riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud avaliku sektori asutused peaksid energiatõhususe alal olema eeskujuks. |
| --- | --- |

(33)

Avaliku sektor moodustab umbes 5–10 % tervest liidu energia lõpptarbimisest. Riigiasutused kulutavad igal aastal ligikaudu 1 800 000 000 000 eurot. See moodustab liidu sisemajanduse koguproduktist umbes 14 %. Seega on avalik sektor oluline liikumapanev jõud, mis saab ergutada turu liikumist energiatõhusamate toodete, hoonete ja teenuste suunas ning käivitada elanike ja ettevõtete energiatarbimisharjumuste muutumist. Lisaks sellele võib paranenud energiatõhususega seotud vähenev energiatarbimine vabastada avaliku sektori vahendeid, mida saab kasutada muul otstarbel. Riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud avaliku sektori asutused peaksid energiatõhususe alal olema eeskujuks.

| (34) | Eeskuju näitamiseks peaks avalik sektor endale seadma süsinikuheite vähendamise ja energiatõhususe eesmärgid. Energiatõhususe parandamine avalikus sektoris peaks peegeldama liidu tasandil nõutavaid jõupingutusi. Energia lõpptarbimise eesmärgi täitmiseks peaks liit oma energia lõpptarbimist 2030. aastaks 2017., 2018. ja 2019. aasta keskmise energiatarbimisega võrreldes vähendama 19 %. Kohustus vähendada avaliku sektori energiatarbimist vähemalt 1,9 % aastas peaks tagama selle, et avalik sektor näitab eeskuju. Liikmesriikidele jääb täielik paindlikkus energiatõhususe parandamise meetmete valikul, millega saavutada energia lõpptarbimise vähenemine. Eeldatavasti on energia lõpptarbimise iga-aastase vähendamise nõue seotud väiksema halduskoormusega kui energiasäästu mõõtmise meetodite kehtestamine. |
| --- | --- |

(34)

Eeskuju näitamiseks peaks avalik sektor endale seadma süsinikuheite vähendamise ja energiatõhususe eesmärgid. Energiatõhususe parandamine avalikus sektoris peaks peegeldama liidu tasandil nõutavaid jõupingutusi. Energia lõpptarbimise eesmärgi täitmiseks peaks liit oma energia lõpptarbimist 2030. aastaks 2017., 2018. ja 2019. aasta keskmise energiatarbimisega võrreldes vähendama 19 %. Kohustus vähendada avaliku sektori energiatarbimist vähemalt 1,9 % aastas peaks tagama selle, et avalik sektor näitab eeskuju. Liikmesriikidele jääb täielik paindlikkus energiatõhususe parandamise meetmete valikul, millega saavutada energia lõpptarbimise vähenemine. Eeldatavasti on energia lõpptarbimise iga-aastase vähendamise nõue seotud väiksema halduskoormusega kui energiasäästu mõõtmise meetodite kehtestamine.

| (35) | Oma kohustuse täitmiseks peaksid liikmesriigid võtma arvesse kõigi avalike teenuste ja riigiasutuste rajatiste energia lõpptarbimist. Hõlmatute ringi ulatuse kindlaksmääramiseks peaksid liikmesriigid kohaldama käesoleva direktiivi järgi sellist avalik-õiguslike asutuste määratlust, mille puhul „selliste asutuste poolt otse rahastatav“ tähendab, et neid asutusi rahastatakse peamiselt avaliku sektori rahalistest vahenditest, ja „selliste asutuste poolt hallatav“ tähendab, et riiklikul, piirkondlikul või kohalikul asutusel on häälteenamus otsuse puhul, millega valitakse asutuse juhtkond. Seda kohustust saab täita, vähendades energia lõpptarbimist avaliku sektori mis tahes valdkonnas, sealhulgas transpordis, üldkasutatavates hoonetes, tervishoius, ruumilises planeerimises, veemajanduses ja reovee käitluses, reovee ja vee puhastamises, jäätmekäitluses, kaugküttes ja -jahutuses, energia jaotamises, tarnimises ja salvestamises, avalikus valgustuses, taristu planeerimises, hariduses ja sotsiaalteenustes. Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi ülevõtmisel hõlmata ka muud liiki teenuseid. Avaliku sektori asutuste halduskoormuse vähendamiseks peaksid liikmesriigid looma digitaalsed platvormid või vahendid, et koguda avaliku sektori asutustelt tarbimise koondandmeid, teha need üldsusele kättesaadavaks ja esitada komisjonile. Liikmesriigid peaksid esitama avaliku sektori asutuste tarbimise kohta kavasid ja aastaaruandeid sektori kaupa koondatud kujul. |
| --- | --- |

(35)

Oma kohustuse täitmiseks peaksid liikmesriigid võtma arvesse kõigi avalike teenuste ja riigiasutuste rajatiste energia lõpptarbimist. Hõlmatute ringi ulatuse kindlaksmääramiseks peaksid liikmesriigid kohaldama käesoleva direktiivi järgi sellist avalik-õiguslike asutuste määratlust, mille puhul „selliste asutuste poolt otse rahastatav“ tähendab, et neid asutusi rahastatakse peamiselt avaliku sektori rahalistest vahenditest, ja „selliste asutuste poolt hallatav“ tähendab, et riiklikul, piirkondlikul või kohalikul asutusel on häälteenamus otsuse puhul, millega valitakse asutuse juhtkond. Seda kohustust saab täita, vähendades energia lõpptarbimist avaliku sektori mis tahes valdkonnas, sealhulgas transpordis, üldkasutatavates hoonetes, tervishoius, ruumilises planeerimises, veemajanduses ja reovee käitluses, reovee ja vee puhastamises, jäätmekäitluses, kaugküttes ja -jahutuses, energia jaotamises, tarnimises ja salvestamises, avalikus valgustuses, taristu planeerimises, hariduses ja sotsiaalteenustes. Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi ülevõtmisel hõlmata ka muud liiki teenuseid. Avaliku sektori asutuste halduskoormuse vähendamiseks peaksid liikmesriigid looma digitaalsed platvormid või vahendid, et koguda avaliku sektori asutustelt tarbimise koondandmeid, teha need üldsusele kättesaadavaks ja esitada komisjonile. Liikmesriigid peaksid esitama avaliku sektori asutuste tarbimise kohta kavasid ja aastaaruandeid sektori kaupa koondatud kujul.

| (36) | Liikmesriigid peaksid edendama energiatõhusaid liikumisviise, sealhulgas oma riigihangete tavades, näiteks raudteetransport, jalgratta kasutamine, jalgsi käimine või jagatud liikuvus, uuendades sõidukiparki ja vähendades selle süsinikuheidet, soodustades säästvatele transpordiliikidele üleminekut ja kaasates need liikumisviisid linnaliikuvuse kavandamisse. |
| --- | --- |

(36)

Liikmesriigid peaksid edendama energiatõhusaid liikumisviise, sealhulgas oma riigihangete tavades, näiteks raudteetransport, jalgratta kasutamine, jalgsi käimine või jagatud liikuvus, uuendades sõidukiparki ja vähendades selle süsinikuheidet, soodustades säästvatele transpordiliikidele üleminekut ja kaasates need liikumisviisid linnaliikuvuse kavandamisse.

| (37) | Liikmesriigid peaksid näitama eeskuju, tagades, et kõik avaliku sektori energiatõhususe lepingud, energiaauditid ja energiajuhtimissüsteemid vastaksid Euroopa või rahvusvaheliste standarditele või et avaliku sektori energiamahukates osades kasutataks ulatuslikult energiaauditeid. Liikmesriigid peaksid sätestama suunised ja kehtestama korra nende vahendite kasutamiseks. |
| --- | --- |

(37)

Liikmesriigid peaksid näitama eeskuju, tagades, et kõik avaliku sektori energiatõhususe lepingud, energiaauditid ja energiajuhtimissüsteemid vastaksid Euroopa või rahvusvaheliste standarditele või et avaliku sektori energiamahukates osades kasutataks ulatuslikult energiaauditeid. Liikmesriigid peaksid sätestama suunised ja kehtestama korra nende vahendite kasutamiseks.

| (38) | Avaliku sektori asutusi innustatakse hankima asjakohasel juhul toetust sellistelt üksustelt nagu näiteks piirkondlikul või kohalikul tasandil loodud säästva energia asutused. Nende asutuste korraldus kajastab tavaliselt teatavas piirkonnas või avaliku sektori teatavas valdkonnas tegutsevate avaliku sektori asutuste individuaalseid vajadusi. Tsentraliseeritud asutused suudavad vajadusi rahuldada paremini ja töötada tulemuslikumalt muudes aspektides, näiteks väiksemates või tsentraliseeritud liikmesriikides, või seoses keerukate või piirkondadevaheliste aspektidega näiteks kaugkütte ja -jahutuse puhul. Säästva energia asutused võivad toimida ühtse kontaktpunktina. Sageli vastutavad need asutused kohalike või piirkondlike süsinikuheite vähendamise kavade koostamise eest, mis võivad hõlmata ka muid süsinikuheite vähendamise meetmeid, näiteks fossiilkütustel töötavate katelde vahetust, ning ametiasutuste toetamist energiaga seotud poliitika rakendamisel. Säästva energia asutustel või muudel piirkondlikke ja kohalikke asutusi abistavatel üksustel võivad olla selged pädevused, eesmärgid ja ressursid säästva energia valdkonnas. Säästva energia asutusi võiks innustada kaaluma algatusi, mis on tehtud linnapeade pakti raames, mis ühendab kohalikke omavalitsusi, kes on vabatahtlikult pühendunud liidu kliima- ja energiaeesmärkide rakendamisele, ning muid selle eesmärgiga seotud olemasolevaid algatusi. Süsinikuheite vähendamise kavad peaksid olema seotud territoriaalsete arengukavadega ja nende puhul tuleks arvesse võtta liikmesriikide poolt läbi viidud põhjalikku hindamist. |
| --- | --- |

(38)

Avaliku sektori asutusi innustatakse hankima asjakohasel juhul toetust sellistelt üksustelt nagu näiteks piirkondlikul või kohalikul tasandil loodud säästva energia asutused. Nende asutuste korraldus kajastab tavaliselt teatavas piirkonnas või avaliku sektori teatavas valdkonnas tegutsevate avaliku sektori asutuste individuaalseid vajadusi. Tsentraliseeritud asutused suudavad vajadusi rahuldada paremini ja töötada tulemuslikumalt muudes aspektides, näiteks väiksemates või tsentraliseeritud liikmesriikides, või seoses keerukate või piirkondadevaheliste aspektidega näiteks kaugkütte ja -jahutuse puhul. Säästva energia asutused võivad toimida ühtse kontaktpunktina. Sageli vastutavad need asutused kohalike või piirkondlike süsinikuheite vähendamise kavade koostamise eest, mis võivad hõlmata ka muid süsinikuheite vähendamise meetmeid, näiteks fossiilkütustel töötavate katelde vahetust, ning ametiasutuste toetamist energiaga seotud poliitika rakendamisel. Säästva energia asutustel või muudel piirkondlikke ja kohalikke asutusi abistavatel üksustel võivad olla selged pädevused, eesmärgid ja ressursid säästva energia valdkonnas. Säästva energia asutusi võiks innustada kaaluma algatusi, mis on tehtud linnapeade pakti raames, mis ühendab kohalikke omavalitsusi, kes on vabatahtlikult pühendunud liidu kliima- ja energiaeesmärkide rakendamisele, ning muid selle eesmärgiga seotud olemasolevaid algatusi. Süsinikuheite vähendamise kavad peaksid olema seotud territoriaalsete arengukavadega ja nende puhul tuleks arvesse võtta liikmesriikide poolt läbi viidud põhjalikku hindamist.

| (39) | Liikmesriigid peaksid toetama avaliku sektori asutusi energiatõhususe parandamise meetmete kavandamisel ja rakendamisel, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil, andes suuniseid, edendades pädevuse suurendamist ja koolitusvõimalusi ning soodustades koostööd avaliku sektori asutuste, sealhulgas agentuuride vahel. Selleks võiksid liikmesriigid luua riiklikke pädevuskeskusi keerukates küsimustes, nagu kohalike või piirkondlike energiaagentuuride nõustamiseks kaugkütte või -jahutuse valdkonnas. Nõue, mille kohaselt hooned tuleb muuta liginullenergiahooneteks, ei välista ega keela uute või renoveeritud hoonete puhul liginullenergiahoone tasemete eristamist. Liginullenergiahoone mõiste ning kulutõhusa taseme mõiste on määratletud direktiivis 2010/31/EL. |
| --- | --- |

(39)

Liikmesriigid peaksid toetama avaliku sektori asutusi energiatõhususe parandamise meetmete kavandamisel ja rakendamisel, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil, andes suuniseid, edendades pädevuse suurendamist ja koolitusvõimalusi ning soodustades koostööd avaliku sektori asutuste, sealhulgas agentuuride vahel. Selleks võiksid liikmesriigid luua riiklikke pädevuskeskusi keerukates küsimustes, nagu kohalike või piirkondlike energiaagentuuride nõustamiseks kaugkütte või -jahutuse valdkonnas. Nõue, mille kohaselt hooned tuleb muuta liginullenergiahooneteks, ei välista ega keela uute või renoveeritud hoonete puhul liginullenergiahoone tasemete eristamist. Liginullenergiahoone mõiste ning kulutõhusa taseme mõiste on määratletud direktiivis 2010/31/EL.

| (40) | Liikmesriikidele, kes renoveerivad aastas rohkem kui 3 % oma hoonete üldpõrandapinnast, tuleks anda kuni 2026. aasta lõpuni võimalus arvestada ülejääk mis tahes järgneva kolme aasta iga-aastase renoveerimismäära hulka. Liikmesriik, kes renoveerib rohkem kui 3 % oma hoonete üldpõrandapinnast alates 1. jaanuarist 2027, peaks saama arvestada ülejäägi järgneva kahe aasta iga-aastase renoveerimismäära hulka. Seda võimalust ei tohiks kasutada eesmärkidel, mis ei ole kooskõlas käesoleva direktiivi üldiste eesmärkidega ja ambitsioonikuse tasemega. |
| --- | --- |

(40)

Liikmesriikidele, kes renoveerivad aastas rohkem kui 3 % oma hoonete üldpõrandapinnast, tuleks anda kuni 2026. aasta lõpuni võimalus arvestada ülejääk mis tahes järgneva kolme aasta iga-aastase renoveerimismäära hulka. Liikmesriik, kes renoveerib rohkem kui 3 % oma hoonete üldpõrandapinnast alates 1. jaanuarist 2027, peaks saama arvestada ülejäägi järgneva kahe aasta iga-aastase renoveerimismäära hulka. Seda võimalust ei tohiks kasutada eesmärkidel, mis ei ole kooskõlas käesoleva direktiivi üldiste eesmärkidega ja ambitsioonikuse tasemega.

| (41) | Liikmesriigid peaksid innustama avaliku sektori asutusi võtma lisaks energiasäästule arvesse ka laiemat kasu, nagu hoone sisekliima kvaliteet ning inimeste elukvaliteedi ja renoveeritud üldkasutatavate hoonete, eelkõige haridushoonete, päevakeskuste, hooldekodude, turvakodude, haiglate ja sotsiaaleluruumide soojusliku mugavuse parandamine. |
| --- | --- |

(41)

Liikmesriigid peaksid innustama avaliku sektori asutusi võtma lisaks energiasäästule arvesse ka laiemat kasu, nagu hoone sisekliima kvaliteet ning inimeste elukvaliteedi ja renoveeritud üldkasutatavate hoonete, eelkõige haridushoonete, päevakeskuste, hooldekodude, turvakodude, haiglate ja sotsiaaleluruumide soojusliku mugavuse parandamine.

| (42) | Tööstussektori kõrval on peamised energiatarbijad ja heiteallikad hooned ja transport. Hoonete arvele langeb ligikaudu 40 % liidu energia kogutarbimisest ja 36 % liidu energiatootmisest tulenevatest kasvuhoonegaasidest. Komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatises renoveerimislaine kohta käsitletakse kaht väljakutset – energia- ja ressursitõhusus ning taskukohasus ehitussektoris – ning selle eesmärk on renoveerimismäära kahekordistada. Selles keskendutakse halvima energiatõhususega hoonetele, energiaostuvõimetusele ja avalikele hoonetele. Pealegi on hooned olulised, et saavutada 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsuse eesmärk. Avaliku sektori asutustele kuuluvad hooned moodustavad märkimisväärse osa kõikidest hoonetest ja on üldsuse tähelepanu all. Seepärast on hoonete energiatõhususe suurendamiseks ning selleks, et muuta need vähemalt liginullenergiahooneteks või heitevabadeks hooneteks, asjakohane kehtestada nende hoonete jaoks, mis kuuluvad avaliku sektori asutustele liikmesriigi territooriumil, aastane renoveerimismäär. Liikmesriike kutsutakse üles kehtestama kõrgemat renoveerimismäära, kui see on kulutõhus nende hoonete renoveerimise raames, kooskõlas nende pikaajaliste renoveerimisstrateegiate või riiklike renoveerimiskavade või mõlemaga. See renoveerimismäär ei tohiks piirata direktiivis 2010/31/EL sätestatud liginullenergiahoonetega seotud kohustuste täitmist. Liikmesriikidel peaks olema võimalik kohaldada mõnede hoonete, näiteks erilise arhitektuurilise või ajaloolise väärtusega hoonete suhtes leebemaid nõudeid. Direktiivi 2010/31/EL järgmisel läbivaatamisel peaks komisjon hindama liikmesriikide edusamme avaliku sektori hoonete renoveerimisel. Komisjon peaks kaaluma renoveerimismäära läbivaatamist käsitleva õigusakti eelnõu esitamist, võttes seejuures arvesse liikmesriikide edusamme, olulisi majanduslikke või tehnilisi arenguid või vajaduse korral liidu kohustusi süsinikuheite vähendamisel ja nullheite saavutamisel. Käesoleva direktiivi kohane avaliku sektori asutuste hoonete renoveerimise kohustus täiendab direktiivis 2010/31/EL sätestatud kohustust, millega nõutakse liikmesriikidelt, et nad tagaksid olemasoleva hoone olulise rekonstrueerimise korral selle energiatõhususe suurendamise vastavalt liginullenergiahoonetele kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

(42)

Tööstussektori kõrval on peamised energiatarbijad ja heiteallikad hooned ja transport. Hoonete arvele langeb ligikaudu 40 % liidu energia kogutarbimisest ja 36 % liidu energiatootmisest tulenevatest kasvuhoonegaasidest. Komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatises renoveerimislaine kohta käsitletakse kaht väljakutset – energia- ja ressursitõhusus ning taskukohasus ehitussektoris – ning selle eesmärk on renoveerimismäära kahekordistada. Selles keskendutakse halvima energiatõhususega hoonetele, energiaostuvõimetusele ja avalikele hoonetele. Pealegi on hooned olulised, et saavutada 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsuse eesmärk. Avaliku sektori asutustele kuuluvad hooned moodustavad märkimisväärse osa kõikidest hoonetest ja on üldsuse tähelepanu all. Seepärast on hoonete energiatõhususe suurendamiseks ning selleks, et muuta need vähemalt liginullenergiahooneteks või heitevabadeks hooneteks, asjakohane kehtestada nende hoonete jaoks, mis kuuluvad avaliku sektori asutustele liikmesriigi territooriumil, aastane renoveerimismäär. Liikmesriike kutsutakse üles kehtestama kõrgemat renoveerimismäära, kui see on kulutõhus nende hoonete renoveerimise raames, kooskõlas nende pikaajaliste renoveerimisstrateegiate või riiklike renoveerimiskavade või mõlemaga. See renoveerimismäär ei tohiks piirata direktiivis 2010/31/EL sätestatud liginullenergiahoonetega seotud kohustuste täitmist. Liikmesriikidel peaks olema võimalik kohaldada mõnede hoonete, näiteks erilise arhitektuurilise või ajaloolise väärtusega hoonete suhtes leebemaid nõudeid. Direktiivi 2010/31/EL järgmisel läbivaatamisel peaks komisjon hindama liikmesriikide edusamme avaliku sektori hoonete renoveerimisel. Komisjon peaks kaaluma renoveerimismäära läbivaatamist käsitleva õigusakti eelnõu esitamist, võttes seejuures arvesse liikmesriikide edusamme, olulisi majanduslikke või tehnilisi arenguid või vajaduse korral liidu kohustusi süsinikuheite vähendamisel ja nullheite saavutamisel. Käesoleva direktiivi kohane avaliku sektori asutuste hoonete renoveerimise kohustus täiendab direktiivis 2010/31/EL sätestatud kohustust, millega nõutakse liikmesriikidelt, et nad tagaksid olemasoleva hoone olulise rekonstrueerimise korral selle energiatõhususe suurendamise vastavalt liginullenergiahoonetele kohaldatavatele nõuetele.

| (43) | Automatiseerimis- ja juhtimissüsteemide ning muude lahenduste loomine aktiivse energiajuhtimise tagamiseks on direktiivi 2010/31/EL kohaselt avaliku sektori asutuste olulised vahendid hoonete energiatõhususe parandamiseks ja säilitamiseks ning vajalike sisekliima parameetrite tagamiseks hoonetes, mida avalik sektor omab või kasutab. |
| --- | --- |

(43)

Automatiseerimis- ja juhtimissüsteemide ning muude lahenduste loomine aktiivse energiajuhtimise tagamiseks on direktiivi 2010/31/EL kohaselt avaliku sektori asutuste olulised vahendid hoonete energiatõhususe parandamiseks ja säilitamiseks ning vajalike sisekliima parameetrite tagamiseks hoonetes, mida avalik sektor omab või kasutab.

| (44) | Kestliku liikuvuse edendamine on Euroopa roheleppe keskne osa. Ülemineku puhul on üheks vajalikuks elemendiks laadimistaristu tagamine. Hoonetes paiknev laadimistaristu on eriti oluline, sest elektrisõidukid pargivad hoonetes regulaarselt ja pikka aega, mis muudab laadimise lihtsamaks ja tõhusamaks. Avaliku sektori asutused peaksid tegema kõik selleks, et paigaldada hoonetesse, mida nad omavad või kasutavad, kooskõlas direktiiviga 2010/31/EL laadimistaristu. |
| --- | --- |

(44)

Kestliku liikuvuse edendamine on Euroopa roheleppe keskne osa. Ülemineku puhul on üheks vajalikuks elemendiks laadimistaristu tagamine. Hoonetes paiknev laadimistaristu on eriti oluline, sest elektrisõidukid pargivad hoonetes regulaarselt ja pikka aega, mis muudab laadimise lihtsamaks ja tõhusamaks. Avaliku sektori asutused peaksid tegema kõik selleks, et paigaldada hoonetesse, mida nad omavad või kasutavad, kooskõlas direktiiviga 2010/31/EL laadimistaristu.

| (45) | Renoveerimismäära seadmiseks peab liikmesriikidel olema ülevaade hoonetest, mis ei saavuta liginullenergiahoone taset. Seetõttu peaksid liikmesriigid energiamärgiste üldise andmebaasi raames tegema üldkasutatavate hoonete, sealhulgas asjakohasel juhul sotsiaaleluruumide inventuuri ja seda ajakohastama. Inventuur peaks ka erasektorit esindavatel osapooltel, sealhulgas energiateenuste ettevõtjatel, võimaldama pakkuda renoveerimislahendusi, mille ELi hoonefondi vaatluskeskus saaks koondada. |
| --- | --- |

(45)

Renoveerimismäära seadmiseks peab liikmesriikidel olema ülevaade hoonetest, mis ei saavuta liginullenergiahoone taset. Seetõttu peaksid liikmesriigid energiamärgiste üldise andmebaasi raames tegema üldkasutatavate hoonete, sealhulgas asjakohasel juhul sotsiaaleluruumide inventuuri ja seda ajakohastama. Inventuur peaks ka erasektorit esindavatel osapooltel, sealhulgas energiateenuste ettevõtjatel, võimaldama pakkuda renoveerimislahendusi, mille ELi hoonefondi vaatluskeskus saaks koondada.

| (46) | Inventuuri võiks lõimida olemasolevate hoonete inventuuride andmed. Liikmesriigid peaksid võtma asjakohased meetmed, et andmete kogumist hõlbustada ning teha inventuur kättesaadavaks erasektorit esindavatele osapooltele, sealhulgas energiateenuste ettevõtjatele, et võimaldada neil täita oma aktiivset rolli renoveerimislahendustes. ELi hoonefondi vaatluskeskus võib koondada kättesaadavad ja avalikult jagatud andmed hoonete omaduste, renoveerimise ja energiatõhususe kohta, et tagada võrreldavate andmete abil parem arusaamine ehitussektori energiatõhususest. |
| --- | --- |

(46)

Inventuuri võiks lõimida olemasolevate hoonete inventuuride andmed. Liikmesriigid peaksid võtma asjakohased meetmed, et andmete kogumist hõlbustada ning teha inventuur kättesaadavaks erasektorit esindavatele osapooltele, sealhulgas energiateenuste ettevõtjatele, et võimaldada neil täita oma aktiivset rolli renoveerimislahendustes. ELi hoonefondi vaatluskeskus võib koondada kättesaadavad ja avalikult jagatud andmed hoonete omaduste, renoveerimise ja energiatõhususe kohta, et tagada võrreldavate andmete abil parem arusaamine ehitussektori energiatõhususest.

| (47) | 2020. aastal elas linnapiirkondades üle poole maailma rahvastikust. Prognoositakse, et see näitaja jõuab 2050. aastaks 68 %-ni. Lisaks tuleb pool 2050. aastaks vajalikust linnataristust veel rajada. Linnad ja suurlinnapiirkonnad on majandustegevuse, teadmiste loomise, innovatsiooni ja uute tehnoloogiate keskused. Linnad mõjutavad neis elavate ja töötavate kodanike elukvaliteeti. Liikmesriigid peaksid omavalitsusi toetama tehniliselt ja rahaliselt. Paljud liikmesriikide kohalikud omavalitsused ja muud avaliku sektori asutused kasutavad juba terviklikku lähenemist energia säästmisele ja tarnimisele ning kestlikule liikuvusele, näiteks „Linnapeade pakti“ raames välja töötatud säästva energia tegevuskavade või säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kaudu, ning linnadele suunatud integreeritud lähenemist, mis hõlmab enamat kui üksikute hoonete või transpordiliikide energiasäästu. Täiendavaid jõupingutusi on vaja teha linnalise liikumiskeskkonna energiatõhususe parandamiseks nii reisijate- kui ka kaubaveo puhul, kuna see kasutab umbes 40 % kogu maanteetranspordi energiast. |
| --- | --- |

(47)

2020. aastal elas linnapiirkondades üle poole maailma rahvastikust. Prognoositakse, et see näitaja jõuab 2050. aastaks 68 %-ni. Lisaks tuleb pool 2050. aastaks vajalikust linnataristust veel rajada. Linnad ja suurlinnapiirkonnad on majandustegevuse, teadmiste loomise, innovatsiooni ja uute tehnoloogiate keskused. Linnad mõjutavad neis elavate ja töötavate kodanike elukvaliteeti. Liikmesriigid peaksid omavalitsusi toetama tehniliselt ja rahaliselt. Paljud liikmesriikide kohalikud omavalitsused ja muud avaliku sektori asutused kasutavad juba terviklikku lähenemist energia säästmisele ja tarnimisele ning kestlikule liikuvusele, näiteks „Linnapeade pakti“ raames välja töötatud säästva energia tegevuskavade või säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kaudu, ning linnadele suunatud integreeritud lähenemist, mis hõlmab enamat kui üksikute hoonete või transpordiliikide energiasäästu. Täiendavaid jõupingutusi on vaja teha linnalise liikumiskeskkonna energiatõhususe parandamiseks nii reisijate- kui ka kaubaveo puhul, kuna see kasutab umbes 40 % kogu maanteetranspordi energiast.

| (48) | Kõik Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2014/23/EL (18), 2014/24/EL (19) ja 2014/25/EL (20) põhimõtted jäävad käesoleva direktiivi raames täielikult kohaldatavaks. |
| --- | --- |

(48)

Kõik Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2014/23/EL (18), 2014/24/EL (19) ja 2014/25/EL (20) põhimõtted jäävad käesoleva direktiivi raames täielikult kohaldatavaks.

| (49) | Teatavate toodete ja teenuste ostmisel ning hoonete ostmisel ja rentimisel peaksid avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad, kes sõlmivad avalike tööde, tarnete või teenuste saamiseks lepinguid, olema teistele eeskujuks ja lähtuma ostuotsuse tegemisel energiatõhususest ning kohaldama energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, sh nende riigihangete ja kontsessioonide korral, mille suhtes ei ole käesolevas direktiivis sätestatud erinõudeid. Seda tuleks kohaldada direktiivide 2014/23/EL, 2014/24/EL või 2014/25/EL kohaldamisalasse jäävatele avaliku sektori hankijatele ja võrgustiku sektori hankijatele. Liikmesriigid peaksid kõrvaldama liikmesriigisisesed või piiriülesed tõkked ühishangetele, kui sellega on võimalik vähendada kulusid ja edendada siseturu eeliseid, luues ärivõimalusi tarnijatele ja energiateenuste osutajatele. |
| --- | --- |

(49)

Teatavate toodete ja teenuste ostmisel ning hoonete ostmisel ja rentimisel peaksid avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad, kes sõlmivad avalike tööde, tarnete või teenuste saamiseks lepinguid, olema teistele eeskujuks ja lähtuma ostuotsuse tegemisel energiatõhususest ning kohaldama energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, sh nende riigihangete ja kontsessioonide korral, mille suhtes ei ole käesolevas direktiivis sätestatud erinõudeid. Seda tuleks kohaldada direktiivide 2014/23/EL, 2014/24/EL või 2014/25/EL kohaldamisalasse jäävatele avaliku sektori hankijatele ja võrgustiku sektori hankijatele. Liikmesriigid peaksid kõrvaldama liikmesriigisisesed või piiriülesed tõkked ühishangetele, kui sellega on võimalik vähendada kulusid ja edendada siseturu eeliseid, luues ärivõimalusi tarnijatele ja energiateenuste osutajatele.

| (50) | Kõik avaliku sektori asutused, kes investeerivad avaliku sektori vahendeid hangete kaudu, peaksid olema eeskujuks lepingute ja kontsessioonide sõlmimisel, valides tooteid, hooneid, ehitustöid ja teenuseid, mille energiatõhusus on kõige suurem, ka nende hangete puhul, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 2009/30/EÜ kohaseid erinõudeid. Sellega seoses tuleks kõigis riigihankelepingute ja kontsessioonide andmise menetlustes, mille maksumus ületab direktiivi 2014/23/EL artiklis 8, direktiivi 2014/24/EL artiklis 4 ning direktiivi 2014/25/EL artiklis 15 sätestatud piirmäärasid, võtta hankemenetlustes liidu või liikmesriigi õiguses sätestatud toodete, hoonete ja teenuste puhul esmajärjekorras arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet. |
| --- | --- |

(50)

Kõik avaliku sektori asutused, kes investeerivad avaliku sektori vahendeid hangete kaudu, peaksid olema eeskujuks lepingute ja kontsessioonide sõlmimisel, valides tooteid, hooneid, ehitustöid ja teenuseid, mille energiatõhusus on kõige suurem, ka nende hangete puhul, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 2009/30/EÜ kohaseid erinõudeid. Sellega seoses tuleks kõigis riigihankelepingute ja kontsessioonide andmise menetlustes, mille maksumus ületab direktiivi 2014/23/EL artiklis 8, direktiivi 2014/24/EL artiklis 4 ning direktiivi 2014/25/EL artiklis 15 sätestatud piirmäärasid, võtta hankemenetlustes liidu või liikmesriigi õiguses sätestatud toodete, hoonete ja teenuste puhul esmajärjekorras arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet.

| (51) | Samuti on oluline, et liikmesriigid jälgiksid, kuidas hankijad ja lepingute sõlmijad võtavad toodete, hoonete, ehitustööde ja teenuste hankimisel arvesse energiatõhususe nõudeid, tagades, et teave selliste võitvate pakkumuste energiatõhususe alase mõju kohta, mis ületavad hankedirektiivides osutatud piirmäärasid, tehakse üldsusele kättesaadavaks. See võimaldaks sidusrühmadel ja kodanikel hinnata läbipaistval viisil avaliku sektori rolli riigihangete puhul energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte järgimisel. |
| --- | --- |

(51)

Samuti on oluline, et liikmesriigid jälgiksid, kuidas hankijad ja lepingute sõlmijad võtavad toodete, hoonete, ehitustööde ja teenuste hankimisel arvesse energiatõhususe nõudeid, tagades, et teave selliste võitvate pakkumuste energiatõhususe alase mõju kohta, mis ületavad hankedirektiivides osutatud piirmäärasid, tehakse üldsusele kättesaadavaks. See võimaldaks sidusrühmadel ja kodanikel hinnata läbipaistval viisil avaliku sektori rolli riigihangete puhul energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte järgimisel.

| (52) | Liikmesriikide kohustus tagada, et hankijad (asutused ja üksused) ostavad üksnes suure energiatõhususega tooteid, hooneid, töid ja teenuseid, ei tohiks aga takistada liikmesriikidel osta kaupu, mida on vaja kaitse- ja reageerimistegevuseks seoses avaliku julgeoleku või rahvatervisealaste hädaolukordadega. |
| --- | --- |

(52)

Liikmesriikide kohustus tagada, et hankijad (asutused ja üksused) ostavad üksnes suure energiatõhususega tooteid, hooneid, töid ja teenuseid, ei tohiks aga takistada liikmesriikidel osta kaupu, mida on vaja kaitse- ja reageerimistegevuseks seoses avaliku julgeoleku või rahvatervisealaste hädaolukordadega.

| (53) | Euroopa roheleppes tunnistatakse ringmajanduse rolli liidu üldiste süsinikuheite vähendamise eesmärkide saavutamisel. Avalik sektor ja eeskätt transpordisektor peaksid nende eesmärkide saavutamisele kaasa aitama, kasutades oma ostujõudu, et valida asjakohasel juhul keskkonnahoidlikke tooteid, ehitisi, töid ja teenuseid, kasutades selleks keskkonnahoidlike riigihangete jaoks ettenähtud vahendeid, andes sellega olulise panuse energiatarbimise ja keskkonnamõju vähendamisse. |
| --- | --- |

(53)

Euroopa roheleppes tunnistatakse ringmajanduse rolli liidu üldiste süsinikuheite vähendamise eesmärkide saavutamisel. Avalik sektor ja eeskätt transpordisektor peaksid nende eesmärkide saavutamisele kaasa aitama, kasutades oma ostujõudu, et valida asjakohasel juhul keskkonnahoidlikke tooteid, ehitisi, töid ja teenuseid, kasutades selleks keskkonnahoidlike riigihangete jaoks ettenähtud vahendeid, andes sellega olulise panuse energiatarbimise ja keskkonnamõju vähendamisse.

| (54) | On oluline, et liikmesriigid pakuksid avaliku sektori asutustele vajalikku tuge energiatõhususe nõuete rakendamisel riigihangetes ja asjakohasel juhul keskkonnahoidlike riigihangete kasutamisel, andes vajalikke suuniseid ja metoodikaid olelusringi kulude ning keskkonnamõjude ja -kulude hindamiseks. Eeldatakse, et hästi kavandatud vahendid, eelkõige digitaalsed vahendid hõlbustavad hankemenetlusi ja vähendavad halduskulusid eelkõige väiksemates liikmesriikides, kellel ei pruugi olla hangete ettevalmistamiseks piisavat suutlikkust. Sellega seoses peaksid liikmesriigid aktiivselt edendama digitaalsete vahendite kasutamist ja koostööd avaliku sektori hankijate vahel, sealhulgas piiriüleselt, et vahetada parimaid tavasid. |
| --- | --- |

(54)

On oluline, et liikmesriigid pakuksid avaliku sektori asutustele vajalikku tuge energiatõhususe nõuete rakendamisel riigihangetes ja asjakohasel juhul keskkonnahoidlike riigihangete kasutamisel, andes vajalikke suuniseid ja metoodikaid olelusringi kulude ning keskkonnamõjude ja -kulude hindamiseks. Eeldatakse, et hästi kavandatud vahendid, eelkõige digitaalsed vahendid hõlbustavad hankemenetlusi ja vähendavad halduskulusid eelkõige väiksemates liikmesriikides, kellel ei pruugi olla hangete ettevalmistamiseks piisavat suutlikkust. Sellega seoses peaksid liikmesriigid aktiivselt edendama digitaalsete vahendite kasutamist ja koostööd avaliku sektori hankijate vahel, sealhulgas piiriüleselt, et vahetada parimaid tavasid.

| (55) | Võttes arvesse, et hooned põhjustavad kasvuhoonegaaside heidet enne ja pärast nende kasutusiga, peaksid liikmesriigid võtma arvesse ka hoonete olelusringi jooksul tekkivat süsinikuheidet. See peaks toimuma seoses jõupingutustega pöörata rohkem tähelepanu kogu olelusringi keskkonnatoimele, ringmajanduse aspektidele ja keskkonnamõjudele, mis on osa avaliku sektori eeskujust. Riigihanked võivad seega olla võimaluseks käsitleda hoonete olelusringiga kaasnevat süsinikuheidet. Sellega seoses on avaliku sektori hankijad olulised osalejad, kes saavad võtta hankemenetluste raames meetmeid, soetades uusi hooneid, mille puhul on arvesse võetud globaalse soojendamise potentsiaali kogu olelusringi jooksul. |
| --- | --- |

(55)

Võttes arvesse, et hooned põhjustavad kasvuhoonegaaside heidet enne ja pärast nende kasutusiga, peaksid liikmesriigid võtma arvesse ka hoonete olelusringi jooksul tekkivat süsinikuheidet. See peaks toimuma seoses jõupingutustega pöörata rohkem tähelepanu kogu olelusringi keskkonnatoimele, ringmajanduse aspektidele ja keskkonnamõjudele, mis on osa avaliku sektori eeskujust. Riigihanked võivad seega olla võimaluseks käsitleda hoonete olelusringiga kaasnevat süsinikuheidet. Sellega seoses on avaliku sektori hankijad olulised osalejad, kes saavad võtta hankemenetluste raames meetmeid, soetades uusi hooneid, mille puhul on arvesse võetud globaalse soojendamise potentsiaali kogu olelusringi jooksul.

| (56) | Globaalse soojendamise potentsiaali abil väljendatakse hoonega seotud kasvuhoonegaaside heidet selle olelusringi eri etappides kogu olelusringi jooksul. Seega mõõdetakse selle abil hoone üldist panust heitesse, mis põhjustavad kliimamuutusi. Seda nimetatakse mõnikord „süsiniku jalajälje hindamiseks või „kogu olelusringi süsiniku mõõtmiseks“. See koondab ehitusmaterjalidest tuleneva süsinikuheite ning otsese ja kaudse süsinikuheite kasutusetapis. Hooned kujutavad endast olulisi materjalipanku, mis kujutavad endast paljude aastakümnete jooksul süsiniku-mahukate ressursside hoidlaid, mistõttu on oluline uurida projekte, millega lihtsustatakse tulevast korduskasutust ja ringlussevõttu hoone kasutusea lõpus kooskõlas uue ringmajanduse tegevuskavaga. Liikmesriigid peaksid edendama ehitusmaterjalide ringlust, vastupidavust ja kohandatavust, et käsitleda ehitustoodete kestlikkust. |
| --- | --- |

(56)

Globaalse soojendamise potentsiaali abil väljendatakse hoonega seotud kasvuhoonegaaside heidet selle olelusringi eri etappides kogu olelusringi jooksul. Seega mõõdetakse selle abil hoone üldist panust heitesse, mis põhjustavad kliimamuutusi. Seda nimetatakse mõnikord „süsiniku jalajälje hindamiseks või „kogu olelusringi süsiniku mõõtmiseks“. See koondab ehitusmaterjalidest tuleneva süsinikuheite ning otsese ja kaudse süsinikuheite kasutusetapis. Hooned kujutavad endast olulisi materjalipanku, mis kujutavad endast paljude aastakümnete jooksul süsiniku-mahukate ressursside hoidlaid, mistõttu on oluline uurida projekte, millega lihtsustatakse tulevast korduskasutust ja ringlussevõttu hoone kasutusea lõpus kooskõlas uue ringmajanduse tegevuskavaga. Liikmesriigid peaksid edendama ehitusmaterjalide ringlust, vastupidavust ja kohandatavust, et käsitleda ehitustoodete kestlikkust.

| (57) | Globaalse soojendamise potentsiaali väljendatakse arvulise näitajana kgCO2eq/m2 (hoone kasuliku sisepõrandapinna kohta) iga olelusringi etapi kohta 50-aastase võrdlusperioodi ühe aasta keskmisena. Andmete valik, stsenaariumi määratlemine ja arvutused tehakse kooskõlas standardiga EN 15978. Ehitusdetailid ja tehnilised seadmed on sätestatud liidu ühise raamistiku tasandi(te) näitajas 1,2. Kui riiklik arvutusvahend on olemas või seda on vaja avalikustamiseks või ehituslubade saamiseks, peaks olema võimalik kasutada seda riiklikku vahendit nõutava teabe esitamiseks. Muid arvutusvahendeid peaks olema võimalik kasutada juhul, kui need vastavad liidu ühise raamistiku tasandi(te)s sätestatud miinimumkriteeriumidele. |
| --- | --- |

(57)

Globaalse soojendamise potentsiaali väljendatakse arvulise näitajana kgCO2eq/m2 (hoone kasuliku sisepõrandapinna kohta) iga olelusringi etapi kohta 50-aastase võrdlusperioodi ühe aasta keskmisena. Andmete valik, stsenaariumi määratlemine ja arvutused tehakse kooskõlas standardiga EN 15978. Ehitusdetailid ja tehnilised seadmed on sätestatud liidu ühise raamistiku tasandi(te) näitajas 1,2. Kui riiklik arvutusvahend on olemas või seda on vaja avalikustamiseks või ehituslubade saamiseks, peaks olema võimalik kasutada seda riiklikku vahendit nõutava teabe esitamiseks. Muid arvutusvahendeid peaks olema võimalik kasutada juhul, kui need vastavad liidu ühise raamistiku tasandi(te)s sätestatud miinimumkriteeriumidele.

| (58) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/75/EL (21) sätestatakse normid selliste käitiste kohta, mis annavad panuse energiatootmisse või kasutavad energiat tootmise eesmärgil, ning nähakse ette, et kompleksloa taotlusse tuleb vastavalt nimetatud direktiivi artikli 12 lõike 1 punktile b lisada teave käitises kasutatava või toodetava energia kohta. Lisaks on kõnealuse direktiivi artiklis 11 sätestatud, et tõhus energiakasutus on üks käitaja põhikohustuste üldpõhimõtteid ja üks kriteeriumidest, mille alusel selgitatakse kõnealuse direktiivi III lisa alusel välja parim võimalik tehnika. Energiasüsteemide talitlustõhusust teataval ajahetkel mõjutab võime suunata võrku tõrgeteta ja paindlikult energiat, mis on toodetud eri allikatest, mille inerts ja käivitusaeg on erinev. Tõhususe suurendamine võimaldab taastuvenergiat paremini ära kasutada. |
| --- | --- |

(58)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/75/EL (21) sätestatakse normid selliste käitiste kohta, mis annavad panuse energiatootmisse või kasutavad energiat tootmise eesmärgil, ning nähakse ette, et kompleksloa taotlusse tuleb vastavalt nimetatud direktiivi artikli 12 lõike 1 punktile b lisada teave käitises kasutatava või toodetava energia kohta. Lisaks on kõnealuse direktiivi artiklis 11 sätestatud, et tõhus energiakasutus on üks käitaja põhikohustuste üldpõhimõtteid ja üks kriteeriumidest, mille alusel selgitatakse kõnealuse direktiivi III lisa alusel välja parim võimalik tehnika. Energiasüsteemide talitlustõhusust teataval ajahetkel mõjutab võime suunata võrku tõrgeteta ja paindlikult energiat, mis on toodetud eri allikatest, mille inerts ja käivitusaeg on erinev. Tõhususe suurendamine võimaldab taastuvenergiat paremini ära kasutada.

| (59) | Energiatõhususe paranemine võib aidata suurendada majandustoodangut. Liikmesriikide ja liidu eesmärk peaks sõltumata majanduskasvu tasemest olema energiatarbimise vähendamine. |
| --- | --- |

(59)

Energiatõhususe paranemine võib aidata suurendada majandustoodangut. Liikmesriikide ja liidu eesmärk peaks sõltumata majanduskasvu tasemest olema energiatarbimise vähendamine.

| (60) | Käesoleva direktiiviga kehtestatud energiasäästukohustust peaks pikendama ja see peaks kehtima ka pärast 2030. aastat. Sellega tagatakse investorite jaoks stabiilsus ning soodustatakse pikaajalisi investeeringuid ja pikaajaliste energiatõhususmeetmete võtmist, näiteks hoonete põhjalik renoveerimine pikaajalise eesmärgiga hõlbustada olemasolevate hoonete kulutõhusat ümberehitamist liginullenergiahooneteks. Energiasäästukohustusel on oluline roll kohalikul tasandil majanduskasvu saavutamisel, töökohtade loomisel, konkurentsivõime parandamisel ja energiaostuvõimetuse leevendamisel. Sellega tuleks tagada liidu energia- ja kliimaeesmärkide saavutamine, luues uusi võimalusi ja vähendades energiatarbimise sõltuvust majanduskasvust. Koostöö erasektoriga on tähtis selleks, et hinnata, millistel tingimustel oleks võimalik kaasata erasektori investeeringuid energiatõhususe projektidesse, ja et töötada energiatõhususe valdkonnas välja uusi innovatsiooniga seotud tasuvuse mudeleid. |
| --- | --- |

(60)

Käesoleva direktiiviga kehtestatud energiasäästukohustust peaks pikendama ja see peaks kehtima ka pärast 2030. aastat. Sellega tagatakse investorite jaoks stabiilsus ning soodustatakse pikaajalisi investeeringuid ja pikaajaliste energiatõhususmeetmete võtmist, näiteks hoonete põhjalik renoveerimine pikaajalise eesmärgiga hõlbustada olemasolevate hoonete kulutõhusat ümberehitamist liginullenergiahooneteks. Energiasäästukohustusel on oluline roll kohalikul tasandil majanduskasvu saavutamisel, töökohtade loomisel, konkurentsivõime parandamisel ja energiaostuvõimetuse leevendamisel. Sellega tuleks tagada liidu energia- ja kliimaeesmärkide saavutamine, luues uusi võimalusi ja vähendades energiatarbimise sõltuvust majanduskasvust. Koostöö erasektoriga on tähtis selleks, et hinnata, millistel tingimustel oleks võimalik kaasata erasektori investeeringuid energiatõhususe projektidesse, ja et töötada energiatõhususe valdkonnas välja uusi innovatsiooniga seotud tasuvuse mudeleid.

| (61) | Energiatõhususe parandamise meetmetel on ühtlasi positiivne mõju õhukvaliteedile, kuna energiatõhusamad hooned aitavad vähendada nõudlust kütuste, sealhulgas tahkekütuste järele. Energiatõhususe meetmed aitavad seega parandada nii sise- kui ka välisõhu kvaliteeti ning saavutada kulutõhusal viisil liidu õhukvaliteedipoliitika eesmärke, mis on sätestatud eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2016/2284 (22). |
| --- | --- |

(61)

Energiatõhususe parandamise meetmetel on ühtlasi positiivne mõju õhukvaliteedile, kuna energiatõhusamad hooned aitavad vähendada nõudlust kütuste, sealhulgas tahkekütuste järele. Energiatõhususe meetmed aitavad seega parandada nii sise- kui ka välisõhu kvaliteeti ning saavutada kulutõhusal viisil liidu õhukvaliteedipoliitika eesmärke, mis on sätestatud eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2016/2284 (22).

| (62) | Selleks et tagada stabiilne ja prognoositav panus liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide ning 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisse, peavad liikmesriigid kogu kohustusperioodil kuni 2030. aastani saavutama lõppkasutuse kumulatiivse energiasäästu, mis vastab uuele aastasele säästule vähemalt 0,8 % energia lõpptarbimisest kuni 31. detsembrini 2023 ja vähemalt 1,3% alates 1. jaanuarist 2024, 1,5 % alates 1. jaanuarist 2026 ja 1,9 % alates 1. jaanuarist 2028. Kõnealuse nõude täitmiseks võib võtta uusi poliitikameetmeid, mis võetakse vastu kohustusperioodil 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030, või uusi üksikmeetmeid, mis tulenevad poliitikameetmetest, mis on vastu võetud kas eelmisel perioodil või varem, tingimusel et neid üksikmeetmeid asutakse täitma järgmisel kohustusperioodil. Selleks peaks liikmesriikidel olema võimalik kasutada energiatõhususkohustuste süsteemi või alternatiivseid poliitikameetmeid või mõlemaid. |
| --- | --- |

(62)

Selleks et tagada stabiilne ja prognoositav panus liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide ning 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisse, peavad liikmesriigid kogu kohustusperioodil kuni 2030. aastani saavutama lõppkasutuse kumulatiivse energiasäästu, mis vastab uuele aastasele säästule vähemalt 0,8 % energia lõpptarbimisest kuni 31. detsembrini 2023 ja vähemalt 1,3% alates 1. jaanuarist 2024, 1,5 % alates 1. jaanuarist 2026 ja 1,9 % alates 1. jaanuarist 2028. Kõnealuse nõude täitmiseks võib võtta uusi poliitikameetmeid, mis võetakse vastu kohustusperioodil 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030, või uusi üksikmeetmeid, mis tulenevad poliitikameetmetest, mis on vastu võetud kas eelmisel perioodil või varem, tingimusel et neid üksikmeetmeid asutakse täitma järgmisel kohustusperioodil. Selleks peaks liikmesriikidel olema võimalik kasutada energiatõhususkohustuste süsteemi või alternatiivseid poliitikameetmeid või mõlemaid.

| (63) | Ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2023 peaksid Küpros ja Malta saavutama lõppkasutuse kumulatiivse energiasäästu, mis vastab uuele säästule 0,24 % aastasest energia lõpptarbimisest arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena. Ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2030 peaksid Küpros ja Malta saavutama lõppkasutuse kumulatiivse energiasäästu 0,45 % energia aastasest lõpptarbimisest arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena. |
| --- | --- |

(63)

Ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2023 peaksid Küpros ja Malta saavutama lõppkasutuse kumulatiivse energiasäästu, mis vastab uuele säästule 0,24 % aastasest energia lõpptarbimisest arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena. Ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2030 peaksid Küpros ja Malta saavutama lõppkasutuse kumulatiivse energiasäästu 0,45 % energia aastasest lõpptarbimisest arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena.

| (64) | Energiatõhususkohustuste süsteemi kasutamise korral peaksid liikmesriigid määrama objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumite alusel kohustatud isikud põhivõrguettevõtjate, jaotusvõrguettevõtjate, energiatarnijate, energia-jaemüügiettevõtjate ja transpordikütusetarnijate või -jaemüüjate seast. Selliste üksuste määramist kohustatud isikuteks või nende sellest vabastamist ei tuleks pidada kokkusobimatuks mittediskrimineerimise põhimõttega. Seetõttu võivad liikmesriigid valida, kas kohustatud isiku saab määrata selliste üksuste või üksnes nende teatud rühmade seast. Energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate, madala sissetulekuga leibkondades elavate inimeste ning ajakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavate inimeste kaitsmiseks ja võimestamiseks ning poliitikameetmete rakendamiseks esmajärjekorras nende isikute suhtes võivad liikmesriigid nõuda kohustatud isikutelt energiasäästu saavutamist selliste isikute hulgas. Selleks võivad liikmesriigid kehtestada ka energiakulude vähendamise eesmärke. Kohustatud isikud saaksid need eesmärgid saavutada, edendades selliste meetmete kehtestamist, millega saavutatakse energiasääst ja rahaline kokkuhoid energiaarvetelt, näiteks soojustuse paigaldamine ja küttega seotud meetmed, ning toetades taastuvenergiakogukondade ja kodanike energiakogukondade energiasäästualgatusi. |
| --- | --- |

(64)

Energiatõhususkohustuste süsteemi kasutamise korral peaksid liikmesriigid määrama objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumite alusel kohustatud isikud põhivõrguettevõtjate, jaotusvõrguettevõtjate, energiatarnijate, energia-jaemüügiettevõtjate ja transpordikütusetarnijate või -jaemüüjate seast. Selliste üksuste määramist kohustatud isikuteks või nende sellest vabastamist ei tuleks pidada kokkusobimatuks mittediskrimineerimise põhimõttega. Seetõttu võivad liikmesriigid valida, kas kohustatud isiku saab määrata selliste üksuste või üksnes nende teatud rühmade seast. Energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate, madala sissetulekuga leibkondades elavate inimeste ning ajakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavate inimeste kaitsmiseks ja võimestamiseks ning poliitikameetmete rakendamiseks esmajärjekorras nende isikute suhtes võivad liikmesriigid nõuda kohustatud isikutelt energiasäästu saavutamist selliste isikute hulgas. Selleks võivad liikmesriigid kehtestada ka energiakulude vähendamise eesmärke. Kohustatud isikud saaksid need eesmärgid saavutada, edendades selliste meetmete kehtestamist, millega saavutatakse energiasääst ja rahaline kokkuhoid energiaarvetelt, näiteks soojustuse paigaldamine ja küttega seotud meetmed, ning toetades taastuvenergiakogukondade ja kodanike energiakogukondade energiasäästualgatusi.

| (65) | Energiasäästukohustuse täitmiseks poliitikameetmete väljatöötamisel peaksid liikmesriigid järgima liidu kliima- ja keskkonnastandardeid ja -prioriteete ning järgima põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ määruse (EL) 2020/852 tähenduses. Liikmesriigid ei tohiks edendada tegevusi, mis ei ole keskkonnasäästlikud, näiteks fossiilkütuste kasutamine. Energiasäästukohustuse eesmärk on tugevdada reageerimist kliimamuutustele, toetades stiimuleid liikmesriikidele, et rakendada kestlikku ja puhast poliitikameetmete kombinatsiooni, mis on vastupidav ja leevendab kliimamuutusi. Seetõttu võib fossiilkütuse otsepõletamisega seotud poliitikameetmetega saavutatud energiasääst olla teatavatel tingimustel ja üleminekuperioodil, mis järgneb käesoleva direktiivi ülevõtmisele, energiasäästukohustuse alusel rahastamiskõlblik energiasääst kooskõlas mõne käesoleva direktiivi lisaga. See võimaldab viia energiasäästukohustuse kooskõlla Euroopa roheleppe, kliimaeesmärgi kava ja renoveerimislaine eesmärkidega ning kajastab vajadust meetmete järele, mille Rahvusvaheline Energiaagentuur tegi kindlaks oma aruandes „Net Zero“. Piirangu eesmärk on julgustada liikmesriike kulutama avaliku sektori raha ainult tulevikukindlatele ja kestlikele tehnoloogiatele. On oluline, et liikmesriigid pakuksid turuosalistele selget poliitilist raamistikku ja investeerimiskindlust. Energiasäästukohustuse kohase arvutusmeetodi rakendamine peaks võimaldama kõigil turuosalistel kohandada oma tehnoloogiaid mõistliku aja jooksul. Kui liikmesriigid toetavad tõhusate fossiilkütusetehnoloogiate kasutuselevõttu või sellise tehnoloogia varajast asendamist, näiteks toetuskavade või energiatõhususkohustuste süsteemide kaudu, ei pruugi energiasääst enam olla energiasäästukohustuse täitmiseks rahastamiskõlblik. Ehkki näiteks maagaasil põhineva koostootmise edendamisest tulenev energiasääst ei oleks energiasäästukohustuse täitmiseks rahastamiskõlblik, ei kohaldataks piirangut fossiilkütuste kaudse kasutamise suhtes, näiteks juhul, kui elektritootmise raames toodetakse seda ka fossiilkütusest. Poliitikameetmed, mis on suunatud käitumise muutmisele, et vähendada fossiilkütuste tarbimist, näiteks teavituskampaaniate ja keskkonnasäästliku sõidustiili abil, peaksid jääma rahastamiskõlblikeks. Hoonete renoveerimisele suunatud poliitikameetmed võivad hõlmata selliseid meetmeid nagu fossiilkütusel töötavate küttesüsteemide asendamine ja hoonete välispiirde parandamine. Need meetmed peaks piirduma tehnoloogiatega, mis võimaldavad saavutada nõutava energiasäästu vastavalt liikmesriigis kehtestatud riiklikele ehituseeskirjadele. Liikmesriigid peaksid siiski edendama küttesüsteemide ajakohastamist osana põhjalikust renoveerimisest kooskõlas pikaajalise süsinikuneutraalsuse eesmärgiga, st küttenõudluse vähendamisega ja allesjäänud küttevajaduse katmisega süsinikuvabadest energiaallikatest. Energiaostuvõimetute inimeste energiasäästukohustuse täitmiseks vajaliku säästu arvestamisel võivad liikmesriigid arvesse võtta oma kliimatingimusi. |
| --- | --- |

(65)

Energiasäästukohustuse täitmiseks poliitikameetmete väljatöötamisel peaksid liikmesriigid järgima liidu kliima- ja keskkonnastandardeid ja -prioriteete ning järgima põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ määruse (EL) 2020/852 tähenduses. Liikmesriigid ei tohiks edendada tegevusi, mis ei ole keskkonnasäästlikud, näiteks fossiilkütuste kasutamine. Energiasäästukohustuse eesmärk on tugevdada reageerimist kliimamuutustele, toetades stiimuleid liikmesriikidele, et rakendada kestlikku ja puhast poliitikameetmete kombinatsiooni, mis on vastupidav ja leevendab kliimamuutusi. Seetõttu võib fossiilkütuse otsepõletamisega seotud poliitikameetmetega saavutatud energiasääst olla teatavatel tingimustel ja üleminekuperioodil, mis järgneb käesoleva direktiivi ülevõtmisele, energiasäästukohustuse alusel rahastamiskõlblik energiasääst kooskõlas mõne käesoleva direktiivi lisaga. See võimaldab viia energiasäästukohustuse kooskõlla Euroopa roheleppe, kliimaeesmärgi kava ja renoveerimislaine eesmärkidega ning kajastab vajadust meetmete järele, mille Rahvusvaheline Energiaagentuur tegi kindlaks oma aruandes „Net Zero“. Piirangu eesmärk on julgustada liikmesriike kulutama avaliku sektori raha ainult tulevikukindlatele ja kestlikele tehnoloogiatele. On oluline, et liikmesriigid pakuksid turuosalistele selget poliitilist raamistikku ja investeerimiskindlust. Energiasäästukohustuse kohase arvutusmeetodi rakendamine peaks võimaldama kõigil turuosalistel kohandada oma tehnoloogiaid mõistliku aja jooksul. Kui liikmesriigid toetavad tõhusate fossiilkütusetehnoloogiate kasutuselevõttu või sellise tehnoloogia varajast asendamist, näiteks toetuskavade või energiatõhususkohustuste süsteemide kaudu, ei pruugi energiasääst enam olla energiasäästukohustuse täitmiseks rahastamiskõlblik. Ehkki näiteks maagaasil põhineva koostootmise edendamisest tulenev energiasääst ei oleks energiasäästukohustuse täitmiseks rahastamiskõlblik, ei kohaldataks piirangut fossiilkütuste kaudse kasutamise suhtes, näiteks juhul, kui elektritootmise raames toodetakse seda ka fossiilkütusest. Poliitikameetmed, mis on suunatud käitumise muutmisele, et vähendada fossiilkütuste tarbimist, näiteks teavituskampaaniate ja keskkonnasäästliku sõidustiili abil, peaksid jääma rahastamiskõlblikeks. Hoonete renoveerimisele suunatud poliitikameetmed võivad hõlmata selliseid meetmeid nagu fossiilkütusel töötavate küttesüsteemide asendamine ja hoonete välispiirde parandamine. Need meetmed peaks piirduma tehnoloogiatega, mis võimaldavad saavutada nõutava energiasäästu vastavalt liikmesriigis kehtestatud riiklikele ehituseeskirjadele. Liikmesriigid peaksid siiski edendama küttesüsteemide ajakohastamist osana põhjalikust renoveerimisest kooskõlas pikaajalise süsinikuneutraalsuse eesmärgiga, st küttenõudluse vähendamisega ja allesjäänud küttevajaduse katmisega süsinikuvabadest energiaallikatest. Energiaostuvõimetute inimeste energiasäästukohustuse täitmiseks vajaliku säästu arvestamisel võivad liikmesriigid arvesse võtta oma kliimatingimusi.

| (66) | Lõppkasutuse energiasäästu kohustuse täitmisel võib võtta arvesse liikmesriikide transpordi energiatõhususe parandamise meetmeid. Sellised meetmed hõlmavad poliitikameetmeid, millega muu hulgas edendatakse energiasäästlikumaid sõidukeid, üleminekut jalgratta kasutamisele, jalgsi käimisele ja ühistranspordile või liikuvust ja linnaplaneerimist, mis vähendab nõudlust transpordi järele. Lisaks võib arvesse võtta ka kavasid uute ja energiasäästlikumate sõidukite kasutuselevõtu kiirendamiseks või poliitikameetmeid, mis soodustavad üleminekut vähendatud heitetasemega kütustele, mis vähendavad energiakulu kilomeetri kohta, välja arvatud fossiilkütuste otsepõletust käsitlevaid kavasid ja poliitikameetmeid, eeldusel et järgitakse käesolevas direktiivis sätestatud olulisuse ja täiendavuse norme. Uute fossiilkütustel töötavate sõidukite kasutuselevõttu edendavad poliitikameetmed ei tohiks kvalifitseeruda energiasäästukohustuse raames rahastamiskõlblike meetmetena. |
| --- | --- |

(66)

Lõppkasutuse energiasäästu kohustuse täitmisel võib võtta arvesse liikmesriikide transpordi energiatõhususe parandamise meetmeid. Sellised meetmed hõlmavad poliitikameetmeid, millega muu hulgas edendatakse energiasäästlikumaid sõidukeid, üleminekut jalgratta kasutamisele, jalgsi käimisele ja ühistranspordile või liikuvust ja linnaplaneerimist, mis vähendab nõudlust transpordi järele. Lisaks võib arvesse võtta ka kavasid uute ja energiasäästlikumate sõidukite kasutuselevõtu kiirendamiseks või poliitikameetmeid, mis soodustavad üleminekut vähendatud heitetasemega kütustele, mis vähendavad energiakulu kilomeetri kohta, välja arvatud fossiilkütuste otsepõletust käsitlevaid kavasid ja poliitikameetmeid, eeldusel et järgitakse käesolevas direktiivis sätestatud olulisuse ja täiendavuse norme. Uute fossiilkütustel töötavate sõidukite kasutuselevõttu edendavad poliitikameetmed ei tohiks kvalifitseeruda energiasäästukohustuse raames rahastamiskõlblike meetmetena.

| (67) | Liikmesriikide poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (23) kohaselt võetud meetmeid, mis viivad energiatõhususe kontrollitava ja mõõdetava või hinnatava paranemiseni, võib pidada liikmesriikide jaoks kulutõhusaks viisiks, et täita käesolevast direktiivist tulenevat energiasäästukohustust. |
| --- | --- |

(67)

Liikmesriikide poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (23) kohaselt võetud meetmeid, mis viivad energiatõhususe kontrollitava ja mõõdetava või hinnatava paranemiseni, võib pidada liikmesriikide jaoks kulutõhusaks viisiks, et täita käesolevast direktiivist tulenevat energiasäästukohustust.

| (68) | Alternatiivina sellele, et nõuda kohustatud isikutelt käesolevas direktiivis sätestatud energiasäästukohustuse kohase lõpptarbimise kumulatiivse energiasäästu koguse saavutamist, peaks liikmesriikidel olema võimalik oma energiatõhususkohustuste süsteemides võimaldada või nõuda, et kohustatud isikud teeksid makseid riiklikku energiatõhususe fondi, mida saaks kasutada poliitikameetmete esmajärjekorras rakendamiseks energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate, väikese sissetulekuga leibkondadest pärit inimeste ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavate inimeste suhtes. |
| --- | --- |

(68)

Alternatiivina sellele, et nõuda kohustatud isikutelt käesolevas direktiivis sätestatud energiasäästukohustuse kohase lõpptarbimise kumulatiivse energiasäästu koguse saavutamist, peaks liikmesriikidel olema võimalik oma energiatõhususkohustuste süsteemides võimaldada või nõuda, et kohustatud isikud teeksid makseid riiklikku energiatõhususe fondi, mida saaks kasutada poliitikameetmete esmajärjekorras rakendamiseks energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate, väikese sissetulekuga leibkondadest pärit inimeste ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavate inimeste suhtes.

| (69) | Liikmesriigid ja kohustatud isikud peaksid nõutava lõppkasutuse kumulatiivse energiasäästu saavutamiseks kasutama iga nende käsutuses olevat vahendit ja tehnoloogiat, välja arvatud fossiilkütuste otsepõletust, sealhulgas edendades arukaid ja kestlikke tehnoloogiaid tõhusates kaugkütte- ja -jahutussüsteemides, tõhusat kütte- ja jahutustaristut, tõhusaid ja arukaid hooneid, elektrisõidukeid ja tööstusharusid ning energiaauditeid või nendega samaväärseid juhtimissüsteeme, tingimusel et teatatud energiasääst vastab käesolevale direktiivile. Liikmesriigid peaksid seadma alternatiivsete poliitikameetmete väljatöötamisel ja rakendamisel eesmärgiks suure paindlikkuse. Liikmesriigid peaksid toetama meetmeid, mille tulemusel säästetakse energiat pika olelusringi jooksul. |
| --- | --- |

(69)

Liikmesriigid ja kohustatud isikud peaksid nõutava lõppkasutuse kumulatiivse energiasäästu saavutamiseks kasutama iga nende käsutuses olevat vahendit ja tehnoloogiat, välja arvatud fossiilkütuste otsepõletust, sealhulgas edendades arukaid ja kestlikke tehnoloogiaid tõhusates kaugkütte- ja -jahutussüsteemides, tõhusat kütte- ja jahutustaristut, tõhusaid ja arukaid hooneid, elektrisõidukeid ja tööstusharusid ning energiaauditeid või nendega samaväärseid juhtimissüsteeme, tingimusel et teatatud energiasääst vastab käesolevale direktiivile. Liikmesriigid peaksid seadma alternatiivsete poliitikameetmete väljatöötamisel ja rakendamisel eesmärgiks suure paindlikkuse. Liikmesriigid peaksid toetama meetmeid, mille tulemusel säästetakse energiat pika olelusringi jooksul.

| (70) | Pikaajalised energiatõhususmeetmed annavad energiasäästu ka pärast 2020. aastat, kuid selleks, et aidata täita liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärki, tuleks nende meetmetega saavutada uus sääst pärast 2020. aastat. Seevastu ei peaks pärast 31. detsembrit 2020 saavutatud energiasäästu arvestama sellise lõppkasutuse kumulatiivse energiasäästu hulka, mis tuleb saavutada ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. |
| --- | --- |

(70)

Pikaajalised energiatõhususmeetmed annavad energiasäästu ka pärast 2020. aastat, kuid selleks, et aidata täita liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärki, tuleks nende meetmetega saavutada uus sääst pärast 2020. aastat. Seevastu ei peaks pärast 31. detsembrit 2020 saavutatud energiasäästu arvestama sellise lõppkasutuse kumulatiivse energiasäästu hulka, mis tuleb saavutada ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.

| (71) | Käesolevas direktiivis ette nähtud energiasäästukohustuse üheks põhiliseks aluspõhimõtteks on täiendavus, kui sellega tagatakse, et liikmesriigid kehtestavad poliitikad ja meetmed, mis on spetsiaalselt välja töötatud energiasäästukohustuse täitmiseks. Uus sääst peaks tulema tavapärase tegevuse jätkumisest saadavale säästule lisaks, seega ei peaks energiasäästukohustuse täitmisel saama võtta arvesse säästu, mis oleks igal juhul saavutatud. See tähendab, et võetud meetmete mõju kindlakstegemisel tuleks arvesse võtta üksnes energiatarbimise muutumisest saadavat netosäästu, s.o säästu, mis tuleneb otse asjaomasest, käesolevas direktiivis ette nähtud energiasäästukohustuse eesmärgi saavutamiseks rakendatud energiatõhususmeetmest. Netosäästu arvutamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama lähtestsenaariumi, mis kirjeldab olukorda juhul, kui asjaomast meedet ei võetaks. Asjaomase poliitikameetme mõju tuleks hinnata sellise lähtestsenaariumiga võrreldes. Liikmesriigid peaksid võtma arvesse asjaomases liidu tasandi õigusraamistikus sätestatud miinimumnõudeid ning asjaolu, et samal ajal võidakse võtta ka muid poliitikameetmeid, mis võivad mõjutada energiasäästu kogust, seega mitte kõik muudatused, mis ilmnevad pärast konkreetse poliitikameetme võtmist, ei pruugi olla tingitud üksnes kõnealusest meetmest. Kohustatud, osaleva või volitatud isiku tegevus peaks aitama tegelikult kaasa teatatud energiasäästu saavutamisele, et tagada olulisuse nõude täitmine. |
| --- | --- |

(71)

Käesolevas direktiivis ette nähtud energiasäästukohustuse üheks põhiliseks aluspõhimõtteks on täiendavus, kui sellega tagatakse, et liikmesriigid kehtestavad poliitikad ja meetmed, mis on spetsiaalselt välja töötatud energiasäästukohustuse täitmiseks. Uus sääst peaks tulema tavapärase tegevuse jätkumisest saadavale säästule lisaks, seega ei peaks energiasäästukohustuse täitmisel saama võtta arvesse säästu, mis oleks igal juhul saavutatud. See tähendab, et võetud meetmete mõju kindlakstegemisel tuleks arvesse võtta üksnes energiatarbimise muutumisest saadavat netosäästu, s.o säästu, mis tuleneb otse asjaomasest, käesolevas direktiivis ette nähtud energiasäästukohustuse eesmärgi saavutamiseks rakendatud energiatõhususmeetmest. Netosäästu arvutamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama lähtestsenaariumi, mis kirjeldab olukorda juhul, kui asjaomast meedet ei võetaks. Asjaomase poliitikameetme mõju tuleks hinnata sellise lähtestsenaariumiga võrreldes. Liikmesriigid peaksid võtma arvesse asjaomases liidu tasandi õigusraamistikus sätestatud miinimumnõudeid ning asjaolu, et samal ajal võidakse võtta ka muid poliitikameetmeid, mis võivad mõjutada energiasäästu kogust, seega mitte kõik muudatused, mis ilmnevad pärast konkreetse poliitikameetme võtmist, ei pruugi olla tingitud üksnes kõnealusest meetmest. Kohustatud, osaleva või volitatud isiku tegevus peaks aitama tegelikult kaasa teatatud energiasäästu saavutamisele, et tagada olulisuse nõude täitmine.

| (72) | Oluline on võtta asjakohasel juhul energiasäästu arvutamisel arvesse kõik energiaahela etapid, et suurendada energiasäästu potentsiaali elektrienergia ülekandmisel ja jaotamisel. Uuringutest ja konsultatsioonidest sidusrühmadega on selgunud märkimisväärne potentsiaal. Füüsilised ja majanduslikud tingimused on liikmesriigiti ja sageli liikmesriigi sees siiski üsna erinevad ning võrguettevõtjaid on palju. Need asjaolud viitavad detsentraliseeritud lähenemisviisile, mis on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Riikide reguleerivatel asutustel on vajalikud teadmised, õigusalane pädevus ja haldussuutlikkus, et edendada energiatõhusa elektrivõrgu arendamist. Sellised üksused nagu Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik (ENTSO-E) ja Euroopa jaotusvõrguettevõtjate üksus võivad samuti anda kasulikku teavet ja peaksid toetama oma liikmeid energiatõhususmeetmete võtmisel. |
| --- | --- |

(72)

Oluline on võtta asjakohasel juhul energiasäästu arvutamisel arvesse kõik energiaahela etapid, et suurendada energiasäästu potentsiaali elektrienergia ülekandmisel ja jaotamisel. Uuringutest ja konsultatsioonidest sidusrühmadega on selgunud märkimisväärne potentsiaal. Füüsilised ja majanduslikud tingimused on liikmesriigiti ja sageli liikmesriigi sees siiski üsna erinevad ning võrguettevõtjaid on palju. Need asjaolud viitavad detsentraliseeritud lähenemisviisile, mis on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Riikide reguleerivatel asutustel on vajalikud teadmised, õigusalane pädevus ja haldussuutlikkus, et edendada energiatõhusa elektrivõrgu arendamist. Sellised üksused nagu Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik (ENTSO-E) ja Euroopa jaotusvõrguettevõtjate üksus võivad samuti anda kasulikku teavet ja peaksid toetama oma liikmeid energiatõhususmeetmete võtmisel.

| (73) | Sarnased kaalutlused kehtivad ka väga paljude maagaasi süsteemihaldurite puhul. Maagaasi osakaal ning selle tarne ulatus ja territoriaalne katvus on liikmesriigiti väga erinev. Sellistel juhtudel on parimad võimalused süsteemi arengu jälgimiseks ja selle suurema tõhususe suunas juhtimiseks riikide reguleerivatel asutustel ning sellised üksused nagu Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik saavad anda kasuliku panuse ja peaksid toetama oma liikmeid energiatõhususmeetmete rakendamisel. |
| --- | --- |

(73)

Sarnased kaalutlused kehtivad ka väga paljude maagaasi süsteemihaldurite puhul. Maagaasi osakaal ning selle tarne ulatus ja territoriaalne katvus on liikmesriigiti väga erinev. Sellistel juhtudel on parimad võimalused süsteemi arengu jälgimiseks ja selle suurema tõhususe suunas juhtimiseks riikide reguleerivatel asutustel ning sellised üksused nagu Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik saavad anda kasuliku panuse ja peaksid toetama oma liikmeid energiatõhususmeetmete rakendamisel.

| (74) | Energiateenuse ettevõtjate roll on oluline näiteks hoonete, tööstuse ja transpordi sektorites energiasäästlike, energiakulusid vähendavate ning tegevus- ja hoolduskulusid kahandavate projektide väljatöötamisel, kavandamisel ja elluviimisel ning selliste projektide rahastamise korraldamisel. |
| --- | --- |

(74)

Energiateenuse ettevõtjate roll on oluline näiteks hoonete, tööstuse ja transpordi sektorites energiasäästlike, energiakulusid vähendavate ning tegevus- ja hoolduskulusid kahandavate projektide väljatöötamisel, kavandamisel ja elluviimisel ning selliste projektide rahastamise korraldamisel.

| (75) | Vee ja energia vahelise seose arvesse võtmine on eriti oluline, et käsitleda vastastikku sõltuvat energia- ja veekasutust ning suurenevat survet mõlemale nimetatud ressursile. Tõhus veemajandus võib aidata energiasäästule palju kaasa, tuues mitte ainult kliimaalast, vaid ka majanduslikku ja sotsiaalset kasu. Vee- ja reovee sektori elektritarbimine moodustab liidu elektritarbimisest 3,5 % ning oodata on nimetatud osakaalu suurenemist. Samas moodustavad veelekked liidu kogu veetarbimisest 24 % ning energiasektor on 44 %-ga suurim veetarbija. Tuleks põhjalikult uurida nutikate tehnoloogiate ja protsesside kasutamise potentsiaali energiasäästu saavutamiseks kõikides tööstus-, elamu- ja äriveetsüklites ja -rakendustes ning seda potentsiaali ära kasutada alati, kui see on kulutõhus, ja kaaluda energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet. Arenenud niisutustehnoloogiatega, vihmavee kogumise ja vee taaskasutamise tehnoloogiatega võiks ka oluliselt vähendada veetarbimist põllumajanduses, hoonetes ja tööstuses ning selle töötlemiseks ja transportimiseks kuluvat energiat. |
| --- | --- |

(75)

Vee ja energia vahelise seose arvesse võtmine on eriti oluline, et käsitleda vastastikku sõltuvat energia- ja veekasutust ning suurenevat survet mõlemale nimetatud ressursile. Tõhus veemajandus võib aidata energiasäästule palju kaasa, tuues mitte ainult kliimaalast, vaid ka majanduslikku ja sotsiaalset kasu. Vee- ja reovee sektori elektritarbimine moodustab liidu elektritarbimisest 3,5 % ning oodata on nimetatud osakaalu suurenemist. Samas moodustavad veelekked liidu kogu veetarbimisest 24 % ning energiasektor on 44 %-ga suurim veetarbija. Tuleks põhjalikult uurida nutikate tehnoloogiate ja protsesside kasutamise potentsiaali energiasäästu saavutamiseks kõikides tööstus-, elamu- ja äriveetsüklites ja -rakendustes ning seda potentsiaali ära kasutada alati, kui see on kulutõhus, ja kaaluda energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet. Arenenud niisutustehnoloogiatega, vihmavee kogumise ja vee taaskasutamise tehnoloogiatega võiks ka oluliselt vähendada veetarbimist põllumajanduses, hoonetes ja tööstuses ning selle töötlemiseks ja transportimiseks kuluvat energiat.

| (76) | Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikliga 9 peaks liidu energiatõhususpoliitika olema kaasav ja seega tagama kõigile energiaostuvõimetutele tarbijatele energiatõhususmeetmete võrdse kättesaadavuse. Energiatõhususe parandamist peaks prioriteedina kohaldama energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate ja lõpptarbijate, madala või keskmise sissetulekuga leibkondade, sotsiaaleluruumides elavate inimeste, eakate ning maa- ja äärepoolsetes piirkondades ja äärepoolseimates piirkondades elavate inimeste suhtes. Sellega seoses tuleks pöörata erilist tähelepanu konkreetsetele rühmadele, kelle oht olla energiaostuvõimetusest mõjutatud on suurem või keda energiaostuvõimetus mõjutab negatiivsemalt, näiteks naised, puudega inimesed, eakad, lapsed ning rassi- või rahvusvähemustesse kuuluvad inimesed. Liikmesriigid võivad nõuda kohustatud isikutelt seoses energiaostuvõimetusega sotsiaalsete eesmärkide lisamist energiasäästumeetmesse, kusjuures seda võimalust on juba laiendatud ka alternatiivsetele poliitikameetmetele ja riiklikele energiatõhususe fondidele. See tuleks muuta kohustuslikuks, et kaitsta ja võimestada vähekaitstud kliente ja lõppkasutajaid ning leevendada energiaostuvõimetust, jättes samal ajal liikmesriikidele täieliku vabaduse otsustada selliste poliitikameetmete liigi, ulatuse, kohaldamisala ja sisu üle. Kui energiatõhususkohustuste süsteem ei luba võtta üksikutele energiatarbijatele suunatud meetmeid, võivad liikmesriigid võtta energiaostuvõimetuse leevendamise meetmeid üksnes alternatiivsete poliitikameetmetena. Oma poliitikameetmete kombinatsioonis peaksid liikmesriigid tagama, et muud poliitikameetmed ei avaldaks energiaostuvõimetutele inimestele, vähekaitstud klientidele, lõppkasutajatele ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavatele inimestele negatiivset mõju. Liikmesriigid peaksid võimalikult hästi ära kasutama energiatõhususe parandamise meetmetesse tehtavaid avaliku sektori investeeringuid, sealhulgas liidu tasandil loodud rahastamisvahendeid. |
| --- | --- |

(76)

Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikliga 9 peaks liidu energiatõhususpoliitika olema kaasav ja seega tagama kõigile energiaostuvõimetutele tarbijatele energiatõhususmeetmete võrdse kättesaadavuse. Energiatõhususe parandamist peaks prioriteedina kohaldama energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate ja lõpptarbijate, madala või keskmise sissetulekuga leibkondade, sotsiaaleluruumides elavate inimeste, eakate ning maa- ja äärepoolsetes piirkondades ja äärepoolseimates piirkondades elavate inimeste suhtes. Sellega seoses tuleks pöörata erilist tähelepanu konkreetsetele rühmadele, kelle oht olla energiaostuvõimetusest mõjutatud on suurem või keda energiaostuvõimetus mõjutab negatiivsemalt, näiteks naised, puudega inimesed, eakad, lapsed ning rassi- või rahvusvähemustesse kuuluvad inimesed. Liikmesriigid võivad nõuda kohustatud isikutelt seoses energiaostuvõimetusega sotsiaalsete eesmärkide lisamist energiasäästumeetmesse, kusjuures seda võimalust on juba laiendatud ka alternatiivsetele poliitikameetmetele ja riiklikele energiatõhususe fondidele. See tuleks muuta kohustuslikuks, et kaitsta ja võimestada vähekaitstud kliente ja lõppkasutajaid ning leevendada energiaostuvõimetust, jättes samal ajal liikmesriikidele täieliku vabaduse otsustada selliste poliitikameetmete liigi, ulatuse, kohaldamisala ja sisu üle. Kui energiatõhususkohustuste süsteem ei luba võtta üksikutele energiatarbijatele suunatud meetmeid, võivad liikmesriigid võtta energiaostuvõimetuse leevendamise meetmeid üksnes alternatiivsete poliitikameetmetena. Oma poliitikameetmete kombinatsioonis peaksid liikmesriigid tagama, et muud poliitikameetmed ei avaldaks energiaostuvõimetutele inimestele, vähekaitstud klientidele, lõppkasutajatele ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavatele inimestele negatiivset mõju. Liikmesriigid peaksid võimalikult hästi ära kasutama energiatõhususe parandamise meetmetesse tehtavaid avaliku sektori investeeringuid, sealhulgas liidu tasandil loodud rahastamisvahendeid.

| (77) | Iga liikmesriik peaks määratlema vähekaitstud kliendi mõiste, mis võib osutada energiaostuvõimetusele ning muu hulgas kriitilistel aegadel selliste tarbijate elektrivõrgust väljalülitamise keelule. Vähekaitstud kliendi mõiste võib hõlmata sissetuleku tasemeid, energiakulude osakaalu netosissetulekus, kodude energiatõhusust, kriitilist sõltuvust elektriseadmetest tervislikel põhjustel, vanust või muid kriteeriume. See võimaldab liikmesriikidel hõlmata madala sissetulekuga leibkondades elavad inimesed. |
| --- | --- |

(77)

Iga liikmesriik peaks määratlema vähekaitstud kliendi mõiste, mis võib osutada energiaostuvõimetusele ning muu hulgas kriitilistel aegadel selliste tarbijate elektrivõrgust väljalülitamise keelule. Vähekaitstud kliendi mõiste võib hõlmata sissetuleku tasemeid, energiakulude osakaalu netosissetulekus, kodude energiatõhusust, kriitilist sõltuvust elektriseadmetest tervislikel põhjustel, vanust või muid kriteeriume. See võimaldab liikmesriikidel hõlmata madala sissetulekuga leibkondades elavad inimesed.

| (78) | Vastavalt soovitusele (EL) 2020/1563 ei olnud ligikaudu 34 miljonil leibkonnal liidus võimalik 2019. aastal oma kodu piisavalt soojana hoida. Euroopa roheleppes tähtsustatakse ülemineku sotsiaalset mõõdet, järgides põhimõtet, et kedagi ei jäeta tähelepanuta. Roheüleminek, sh puhtale energiale üleminek, mõjutab naisi ja mehi erinevalt ning sel võib olla suurem mõju teatavatele ebasoodsamas olukorras olevatele inimrühmadele, näiteks puuetega inimestele. Energiatõhususe meetmed peavad seetõttu olema liikmesriikide tasandil kesksel kohal energiaostuvõimetuse ja tarbijate majandusliku ebakindluse kulutõhusa vähendamise strateegia kujundamisel ning täiendama sotsiaalkindlustuse poliitikat. Tagamaks, et energiatõhususmeetmed vähendavad kestlikult üürnike energiaostuvõimetust, tuleks arvesse võtta asjaomaste meetmete kulutasuvust, samuti taskukohasust kinnisvara omanikele ja üürnikele, ning tagada nende meetmete piisav rahaline ja tehniline toetamine liikmesriikide tasandil. Liikmesriigid peaksid energiaostuvõimetuse väljaselgitamisel ja leevendamisel toetama kohalikku ja piirkondlikku tasandit. Liidus asuvad hooned on vastavalt Pariisi kokkuleppe eesmärkidele vaja pikemas perspektiivis ümber ehitada liginullenergiahooneteks. Praegune hoonete renoveerimise ulatus ei ole piisav ning kõige enam puudutab see hooneid, kus elavad energiaostuvõimetud väikese sissetulekuga kodanikud. Käesolevas direktiivis sätestatud energiasäästukohustuse meetmed, energiatõhususkohustuste süsteemid ja alternatiivsed poliitikameetmed on seepärast eriti olulised. |
| --- | --- |

(78)

Vastavalt soovitusele (EL) 2020/1563 ei olnud ligikaudu 34 miljonil leibkonnal liidus võimalik 2019. aastal oma kodu piisavalt soojana hoida. Euroopa roheleppes tähtsustatakse ülemineku sotsiaalset mõõdet, järgides põhimõtet, et kedagi ei jäeta tähelepanuta. Roheüleminek, sh puhtale energiale üleminek, mõjutab naisi ja mehi erinevalt ning sel võib olla suurem mõju teatavatele ebasoodsamas olukorras olevatele inimrühmadele, näiteks puuetega inimestele. Energiatõhususe meetmed peavad seetõttu olema liikmesriikide tasandil kesksel kohal energiaostuvõimetuse ja tarbijate majandusliku ebakindluse kulutõhusa vähendamise strateegia kujundamisel ning täiendama sotsiaalkindlustuse poliitikat. Tagamaks, et energiatõhususmeetmed vähendavad kestlikult üürnike energiaostuvõimetust, tuleks arvesse võtta asjaomaste meetmete kulutasuvust, samuti taskukohasust kinnisvara omanikele ja üürnikele, ning tagada nende meetmete piisav rahaline ja tehniline toetamine liikmesriikide tasandil. Liikmesriigid peaksid energiaostuvõimetuse väljaselgitamisel ja leevendamisel toetama kohalikku ja piirkondlikku tasandit. Liidus asuvad hooned on vastavalt Pariisi kokkuleppe eesmärkidele vaja pikemas perspektiivis ümber ehitada liginullenergiahooneteks. Praegune hoonete renoveerimise ulatus ei ole piisav ning kõige enam puudutab see hooneid, kus elavad energiaostuvõimetud väikese sissetulekuga kodanikud. Käesolevas direktiivis sätestatud energiasäästukohustuse meetmed, energiatõhususkohustuste süsteemid ja alternatiivsed poliitikameetmed on seepärast eriti olulised.

| (79) | Liikmesriigid peaksid püüdma tagada, et energiatõhususe edendamise või hõlbustamise meetmed, eelkõige need, mis on seotud hoonete ja liikuvusega, ei too kaasa selliste teenustega seotud hinna ebaproportsionaalset tõusu ega suuremat sotsiaalset tõrjutust. |
| --- | --- |

(79)

Liikmesriigid peaksid püüdma tagada, et energiatõhususe edendamise või hõlbustamise meetmed, eelkõige need, mis on seotud hoonete ja liikuvusega, ei too kaasa selliste teenustega seotud hinna ebaproportsionaalset tõusu ega suuremat sotsiaalset tõrjutust.

| (80) | Selleks et kasutada energiasäästu võimalusi teatavates turusegmentides, kus energiaauditeid üldiselt ärilistel alustel ei pakuta, näiteks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul (edaspidi „VKEd“), peaksid liikmesriigid töötama välja programme, et innustada VKEsid läbi tegema energiaauditeid ja rakendama nende energiaauditite tulemusel esitatud soovitusi ning VKEsid seejuures toetada. Energiaauditid peaksid olema kohustuslikud ja regulaarsed ettevõtetes, mille keskmine aastane energiatarbimine ületab teatavat künnisväärtust, sest seal võib energiasääst olla märkimisväärne. Energiaauditites tuleks arvestada asjaomaste Euroopa või rahvusvaheliste standarditega, nagu EN ISO 50001 (energiajuhtimissüsteemid) või EN 16247-1 (energiaauditid) või EN ISO 14000 (keskkonnajuhtimissüsteemid), mille tulemusena on nad ka kooskõlas käesoleva direktiiviga, mis ei lähe kaugemale kui nimetatud asjaomaste standardite nõuded. Hetkel on väljatöötamisel energiaauditeid käsitlev Euroopa eristandard. Energiaauditeid võib teha eraldiseisvalt või osana laiemast keskkonnajuhtimissüsteemist või energiatõhususe lepingust. Kõikidel sellistel juhtudel peaksid need süsteemid vastama käesolevas direktiivis sätestatud miinimumnõuetele. Lisaks võib teatavaid mehhanisme ja süsteeme, mis on kehtestatud teatavate transpordiettevõtjate heitkoguste ja kütusekulu jälgimiseks, näiteks liidu õiguse kohane ELi HKS, pidada kokkusobivaks energiaaudititega, sealhulgas energiajuhtimissüsteemidega, kui need vastavad käesolevas direktiivis sätestatud miinimumnõuetele. Ettevõtete puhul, mis juba täidavad energiaauditi kohustust, tuleks jätkata energiaauditite tegemist vähemalt iga nelja aasta järel alates eelmise energiaauditi kuupäevast kooskõlas käesoleva direktiiviga. |
| --- | --- |

(80)

Selleks et kasutada energiasäästu võimalusi teatavates turusegmentides, kus energiaauditeid üldiselt ärilistel alustel ei pakuta, näiteks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul (edaspidi „VKEd“), peaksid liikmesriigid töötama välja programme, et innustada VKEsid läbi tegema energiaauditeid ja rakendama nende energiaauditite tulemusel esitatud soovitusi ning VKEsid seejuures toetada. Energiaauditid peaksid olema kohustuslikud ja regulaarsed ettevõtetes, mille keskmine aastane energiatarbimine ületab teatavat künnisväärtust, sest seal võib energiasääst olla märkimisväärne. Energiaauditites tuleks arvestada asjaomaste Euroopa või rahvusvaheliste standarditega, nagu EN ISO 50001 (energiajuhtimissüsteemid) või EN 16247-1 (energiaauditid) või EN ISO 14000 (keskkonnajuhtimissüsteemid), mille tulemusena on nad ka kooskõlas käesoleva direktiiviga, mis ei lähe kaugemale kui nimetatud asjaomaste standardite nõuded. Hetkel on väljatöötamisel energiaauditeid käsitlev Euroopa eristandard. Energiaauditeid võib teha eraldiseisvalt või osana laiemast keskkonnajuhtimissüsteemist või energiatõhususe lepingust. Kõikidel sellistel juhtudel peaksid need süsteemid vastama käesolevas direktiivis sätestatud miinimumnõuetele. Lisaks võib teatavaid mehhanisme ja süsteeme, mis on kehtestatud teatavate transpordiettevõtjate heitkoguste ja kütusekulu jälgimiseks, näiteks liidu õiguse kohane ELi HKS, pidada kokkusobivaks energiaaudititega, sealhulgas energiajuhtimissüsteemidega, kui need vastavad käesolevas direktiivis sätestatud miinimumnõuetele. Ettevõtete puhul, mis juba täidavad energiaauditi kohustust, tuleks jätkata energiaauditite tegemist vähemalt iga nelja aasta järel alates eelmise energiaauditi kuupäevast kooskõlas käesoleva direktiiviga.

| (81) | Liikmesriigid peaksid kehtestama suunised, mida ettevõtted peaksid järgima meetmete rakendamisel, mille eesmärk on saavutada energiaauditis kindlaks määratud uus aastane sääst. |
| --- | --- |

(81)

Liikmesriigid peaksid kehtestama suunised, mida ettevõtted peaksid järgima meetmete rakendamisel, mille eesmärk on saavutada energiaauditis kindlaks määratud uus aastane sääst.

| (82) | Ettevõtte keskmine tarbimine peaks olema energiajuhtimissüsteemide ja energiaauditite kohaldamise määratlemise kriteerium, et suurendada nende mehhanismide tundlikkust kulutõhusa energiasäästu asjaomaste võimaluste kindlakstegemisel. Ettevõtet, mis jääb allapoole energiajuhtimissüsteemide ja energiaauditite jaoks kindlaks määratud tarbimiskünniseid, tuleks innustada läbi viima energiaauditeid ja rakendama nendest audititest tulenevaid soovitusi. |
| --- | --- |

(82)

Ettevõtte keskmine tarbimine peaks olema energiajuhtimissüsteemide ja energiaauditite kohaldamise määratlemise kriteerium, et suurendada nende mehhanismide tundlikkust kulutõhusa energiasäästu asjaomaste võimaluste kindlakstegemisel. Ettevõtet, mis jääb allapoole energiajuhtimissüsteemide ja energiaauditite jaoks kindlaks määratud tarbimiskünniseid, tuleks innustada läbi viima energiaauditeid ja rakendama nendest audititest tulenevaid soovitusi.

| (83) | Kui energiaauditeid teevad asutusesisesed eksperdid, ei tohiks nad olla auditeeritava tegevusega otseselt seotud, et tagada nende sõltumatus. |
| --- | --- |

(83)

Kui energiaauditeid teevad asutusesisesed eksperdid, ei tohiks nad olla auditeeritava tegevusega otseselt seotud, et tagada nende sõltumatus.

| (84) | Liikmesriigid peaksid edendama energiajuhtimissüsteemide ja energiaauditite rakendamist avalikus halduses riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

(84)

Liikmesriigid peaksid edendama energiajuhtimissüsteemide ja energiaauditite rakendamist avalikus halduses riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.

| (85) | IKT sektor on veel üks oluline sektor, millele pööratakse üha suuremat tähelepanu. 2018. aastal oli andmekeskuste energiatarbimine liidus 76,8 TWh. Prognooside kohaselt kasvab see 2030. aastaks 98,5 TWh-ni, mis tähendab 28 % kasvu. Seda absoluutarvudes suurenemist võib vaadelda ka suhtelises arvestuses: liidus kasutasid andmekeskused 2018. aastal 2,7 % elektrinõudlusest ja kui areng jätkub praegusel trajektooril, moodustab nendepoolne nõudlus 2030. aastaks 3,21 %. Juba liidu digistrateegias rõhutati vajadust väga energiatõhusate ja kestlike andmekeskuste järele ning kutsuti telekommunikatsioonioperaatoreid üles võtma nende ökoloogilise jalajäljega seotud läbipaistvusmeetmeid. Selleks et edendada säästvat arengut IKT sektoris, eelkõige andmekeskuste puhul, peaksid liikmesriigid nõudma selliste andmete kogumist ja avaldamist, mis on asjakohased andmekeskuste energiatõhususe, veekasutuse jalajälje ja nõudluse poole paindlikkuse seisukohast, võttes aluseks liidu ühise vormi. Liikmesriigid peaksid nõudma andmete kogumist ja avaldamist ainult märkimisväärse jalajäljega andmekeskuste kohta, mille puhul uute või olemasolevate käitiste vastavalt kas sobivad projekteerimis- või tõhususalased algatused võivad oluliselt vähendada energia- ja veetarbimist, suurendada süsteemide tõhusust võrgu süsinikuheite vähendamisel. või heitsoojuse taaskasutamist lähedalasuvates rajatistes ja soojusvõrkudes. Selliselt kogutud andmete alusel ja võttes samuti arvesse sektoris juba olemasolevaid algatusi, võiks välja selgitada andmekeskuste kestlikkuse näitajad. |
| --- | --- |

(85)

IKT sektor on veel üks oluline sektor, millele pööratakse üha suuremat tähelepanu. 2018. aastal oli andmekeskuste energiatarbimine liidus 76,8 TWh. Prognooside kohaselt kasvab see 2030. aastaks 98,5 TWh-ni, mis tähendab 28 % kasvu. Seda absoluutarvudes suurenemist võib vaadelda ka suhtelises arvestuses: liidus kasutasid andmekeskused 2018. aastal 2,7 % elektrinõudlusest ja kui areng jätkub praegusel trajektooril, moodustab nendepoolne nõudlus 2030. aastaks 3,21 %. Juba liidu digistrateegias rõhutati vajadust väga energiatõhusate ja kestlike andmekeskuste järele ning kutsuti telekommunikatsioonioperaatoreid üles võtma nende ökoloogilise jalajäljega seotud läbipaistvusmeetmeid. Selleks et edendada säästvat arengut IKT sektoris, eelkõige andmekeskuste puhul, peaksid liikmesriigid nõudma selliste andmete kogumist ja avaldamist, mis on asjakohased andmekeskuste energiatõhususe, veekasutuse jalajälje ja nõudluse poole paindlikkuse seisukohast, võttes aluseks liidu ühise vormi. Liikmesriigid peaksid nõudma andmete kogumist ja avaldamist ainult märkimisväärse jalajäljega andmekeskuste kohta, mille puhul uute või olemasolevate käitiste vastavalt kas sobivad projekteerimis- või tõhususalased algatused võivad oluliselt vähendada energia- ja veetarbimist, suurendada süsteemide tõhusust võrgu süsinikuheite vähendamisel. või heitsoojuse taaskasutamist lähedalasuvates rajatistes ja soojusvõrkudes. Selliselt kogutud andmete alusel ja võttes samuti arvesse sektoris juba olemasolevaid algatusi, võiks välja selgitada andmekeskuste kestlikkuse näitajad.

| (86) | Aruandluskohustust kohaldatakse nende andmekeskuste suhtes, mis vastavad käesolevas direktiivis sätestatud piirmäärale. Kõikidel juhtudel ja eeskätt ettevõttes kohapeal asuvate andmekeskuste puhul tuleks aruandluskohustust mõista nii, et see viitab ruumidele ja seadmetele, mida kasutatakse enamjaolt või ainult andmetega seotud funktsioonide täitmiseks (serveriruumid), sealhulgas vajalikud seonduvad seadmed, näiteks seonduv jahutus, valgustus, akukogumid või katkematu toite allikad. Kõik IT-seadmed, mis on paigutatud või paigaldatud peamiselt avalikult juurdepääsetavasse, ühiselt kasutatavasse või kontoriruumi või millega toetatakse muid ettevõtte funktsioone, näiteks tööjaamad, sülearvutid, koopiamasinad, sensorid, turvaseadmed ning kodumasinad ja audiovisuaalseadmed tuleks aruandluskohustusest välja jätta. Välja tuleks jätta ka serverite, võrgu-, salvestus- ja muud seonduvad seadmed, mis asuvad ettevõttes erinevates kohtades, näiteks eraldi serverid, püstikud või WiFi- ja võrgupunktid. |
| --- | --- |

(86)

Aruandluskohustust kohaldatakse nende andmekeskuste suhtes, mis vastavad käesolevas direktiivis sätestatud piirmäärale. Kõikidel juhtudel ja eeskätt ettevõttes kohapeal asuvate andmekeskuste puhul tuleks aruandluskohustust mõista nii, et see viitab ruumidele ja seadmetele, mida kasutatakse enamjaolt või ainult andmetega seotud funktsioonide täitmiseks (serveriruumid), sealhulgas vajalikud seonduvad seadmed, näiteks seonduv jahutus, valgustus, akukogumid või katkematu toite allikad. Kõik IT-seadmed, mis on paigutatud või paigaldatud peamiselt avalikult juurdepääsetavasse, ühiselt kasutatavasse või kontoriruumi või millega toetatakse muid ettevõtte funktsioone, näiteks tööjaamad, sülearvutid, koopiamasinad, sensorid, turvaseadmed ning kodumasinad ja audiovisuaalseadmed tuleks aruandluskohustusest välja jätta. Välja tuleks jätta ka serverite, võrgu-, salvestus- ja muud seonduvad seadmed, mis asuvad ettevõttes erinevates kohtades, näiteks eraldi serverid, püstikud või WiFi- ja võrgupunktid.

| (87) | Kogutud andmeid tuleks kasutada selleks, et mõõta vähemalt mõnda kestliku andmekeskuse põhimõõdet, nimelt seda, kui tõhusalt see energiat kasutab, kui suur osa sellest energiast pärineb taastuvatest energiaallikatest, toodetud heitsoojuse taaskasutamist, jahutuse tõhusust, süsinikutõhusust ja magevee kasutamist. Kogutud andmed ja kestlikkuse näitajad peaksid suurendama teadlikkust andmekeskuste omanike ja käitajate, seadmete tootjate, tarkvara ja teenuste arendajate, andmekeskuse teenuste kasutajate seas kõikidel tasanditel ning üksustes ja organisatsioonides, kes võtavad kasutusele, kasutavad või hangivad pilve- ja andmekeskuseteenuseid. Samuti peaksid kogutud andmed ja kestlikkuse näitajad andma kindlustunde tegelike täiustuste suhtes, mis tulenevad jõupingutustest ja meetmetest, mille eesmärk on suurendada uute või olemasolevate andmekeskuste kestlikkust. Lõpuks tuleks neid andmeid ja näitajaid kasutada läbipaistva ja tõenditel põhineva planeerimise ja otsuste tegemise alusena. Komisjon peaks kohustatud andmekeskuste poolt esitatud teabe põhjal hindama andmekeskuste tõhusust. |
| --- | --- |

(87)

Kogutud andmeid tuleks kasutada selleks, et mõõta vähemalt mõnda kestliku andmekeskuse põhimõõdet, nimelt seda, kui tõhusalt see energiat kasutab, kui suur osa sellest energiast pärineb taastuvatest energiaallikatest, toodetud heitsoojuse taaskasutamist, jahutuse tõhusust, süsinikutõhusust ja magevee kasutamist. Kogutud andmed ja kestlikkuse näitajad peaksid suurendama teadlikkust andmekeskuste omanike ja käitajate, seadmete tootjate, tarkvara ja teenuste arendajate, andmekeskuse teenuste kasutajate seas kõikidel tasanditel ning üksustes ja organisatsioonides, kes võtavad kasutusele, kasutavad või hangivad pilve- ja andmekeskuseteenuseid. Samuti peaksid kogutud andmed ja kestlikkuse näitajad andma kindlustunde tegelike täiustuste suhtes, mis tulenevad jõupingutustest ja meetmetest, mille eesmärk on suurendada uute või olemasolevate andmekeskuste kestlikkust. Lõpuks tuleks neid andmeid ja näitajaid kasutada läbipaistva ja tõenditel põhineva planeerimise ja otsuste tegemise alusena. Komisjon peaks kohustatud andmekeskuste poolt esitatud teabe põhjal hindama andmekeskuste tõhusust.

| (88) | Pärast hindamist, kui luuakse võimalikke sektorispetsiifilisi energiatõhususpartnerlusi, peaks komisjon kokku tooma olulised sidusrühmad, sealhulgas valitsusvälised organisatsioonid ja sotsiaalpartnerid sellistes sektorites nagu IKT, transport, finants- ja hoonesektor, tehes seda kaasaval ja esinduslikul viisil. |
| --- | --- |

(88)

Pärast hindamist, kui luuakse võimalikke sektorispetsiifilisi energiatõhususpartnerlusi, peaks komisjon kokku tooma olulised sidusrühmad, sealhulgas valitsusvälised organisatsioonid ja sotsiaalpartnerid sellistes sektorites nagu IKT, transport, finants- ja hoonesektor, tehes seda kaasaval ja esinduslikul viisil.

| (89) | Tarbijate väiksemad kulutused energiale tuleks saavutada sel moel, et tarbijatel aidatakse vähendada energiatarbimist, vähendades hoonete energiavajadust ning parandades seadmete tõhusust, millele peaks lisanduma väikese energiatarbega transpordiliikide kättesaadavus koos ühistranspordi, jagatud liikuvuse ja jalgratta kasutamisega. Liikmesriigid peaksid kaaluma ühenduvuse parandamist ka maa- ja äärepoolseimates piirkondades. |
| --- | --- |

(89)

Tarbijate väiksemad kulutused energiale tuleks saavutada sel moel, et tarbijatel aidatakse vähendada energiatarbimist, vähendades hoonete energiavajadust ning parandades seadmete tõhusust, millele peaks lisanduma väikese energiatarbega transpordiliikide kättesaadavus koos ühistranspordi, jagatud liikuvuse ja jalgratta kasutamisega. Liikmesriigid peaksid kaaluma ühenduvuse parandamist ka maa- ja äärepoolseimates piirkondades.

| (90) | Väga tähtis on suurendada kõikide liidu kodanike teadlikkust suurema energiatõhususe kasulikkusest ja anda neile õiget teavet selle saavutamise viiside kohta. Energiasüsteemi ümberkujundamises peaksid osalema ka igas vanuses inimesed, näiteks Euroopa kliimapakti kaudu ja Euroopa tuleviku konverentsi raames. Suurem energiatõhusus on ühtlasi väga tähtis liidu energiavarustuskindluse jaoks, kuna see vähendab liidu sõltuvust kolmandatest riikidest imporditavatest kütustest. |
| --- | --- |

(90)

Väga tähtis on suurendada kõikide liidu kodanike teadlikkust suurema energiatõhususe kasulikkusest ja anda neile õiget teavet selle saavutamise viiside kohta. Energiasüsteemi ümberkujundamises peaksid osalema ka igas vanuses inimesed, näiteks Euroopa kliimapakti kaudu ja Euroopa tuleviku konverentsi raames. Suurem energiatõhusus on ühtlasi väga tähtis liidu energiavarustuskindluse jaoks, kuna see vähendab liidu sõltuvust kolmandatest riikidest imporditavatest kütustest.

| (91) | Kõikide võetud energiatõhususmeetmete maksumus ja nendest saadav kasu, sealhulgas tasuvusaeg, tuleks muuta tarbijate jaoks täielikult arusaadavaks. |
| --- | --- |

(91)

Kõikide võetud energiatõhususmeetmete maksumus ja nendest saadav kasu, sealhulgas tasuvusaeg, tuleks muuta tarbijate jaoks täielikult arusaadavaks.

| (92) | Käesoleva direktiivi rakendamisel ja muude energiatõhususe valdkonna meetmete võtmisel peaksid liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu sünergiale energiatõhususe meetmete ja ringmajanduse põhimõtetest lähtuva loodusvarade tõhusa kasutamise vahel. |
| --- | --- |

(92)

Käesoleva direktiivi rakendamisel ja muude energiatõhususe valdkonna meetmete võtmisel peaksid liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu sünergiale energiatõhususe meetmete ja ringmajanduse põhimõtetest lähtuva loodusvarade tõhusa kasutamise vahel.

| (93) | Liikmesriigid peaksid püüdma uute ärimudelite ja tehnoloogiate eeliseid ära kasutades edendada ja hõlbustada energiatõhususmeetmete kasutuselevõttu, muu hulgas suur- ja väiketarbijatele suunatud uuenduslike energiateenuste abil. |
| --- | --- |

(93)

Liikmesriigid peaksid püüdma uute ärimudelite ja tehnoloogiate eeliseid ära kasutades edendada ja hõlbustada energiatõhususmeetmete kasutuselevõttu, muu hulgas suur- ja väiketarbijatele suunatud uuenduslike energiateenuste abil.

| (94) | On vaja sätestada nõue anda sageli ja põhjalikumat tagasisidet energiatarbimise kohta, kui see on tehniliselt teostatav ja kulutõhus, pidades silmas olemasolevaid mõõteseadmeid. Käesoleva direktiiviga täpsustatakse, et tarbimispõhise mõõtmise kulutõhusus sõltub sellest, kas seotud kulud on potentsiaalse energiasäästuga võrreldes proportsionaalsed. Tarbimispõhise mõõtmise kulutõhusust hinnates võidakse võtta arvesse teiste konkreetsete kavandatud meetmete mõju asjaomases hoones, näiteks peatset renoveerimist. |
| --- | --- |

(94)

On vaja sätestada nõue anda sageli ja põhjalikumat tagasisidet energiatarbimise kohta, kui see on tehniliselt teostatav ja kulutõhus, pidades silmas olemasolevaid mõõteseadmeid. Käesoleva direktiiviga täpsustatakse, et tarbimispõhise mõõtmise kulutõhusus sõltub sellest, kas seotud kulud on potentsiaalse energiasäästuga võrreldes proportsionaalsed. Tarbimispõhise mõõtmise kulutõhusust hinnates võidakse võtta arvesse teiste konkreetsete kavandatud meetmete mõju asjaomases hoones, näiteks peatset renoveerimist.

| (95) | Samuti täpsustatakse käesoleva direktiiviga, et tarbijatele esitatavate arvetega ning arvete esitamist käsitleva teabega ja tarbimisandmetega seotud õigused peaksid kehtima kesksest allikast tarnitava kütte, jahutuse ja sooja tarbevee tarbijate suhtes ka siis, kui neil ei ole otsest individuaalset lepingulist suhet energiatarnijaga. |
| --- | --- |

(95)

Samuti täpsustatakse käesoleva direktiiviga, et tarbijatele esitatavate arvetega ning arvete esitamist käsitleva teabega ja tarbimisandmetega seotud õigused peaksid kehtima kesksest allikast tarnitava kütte, jahutuse ja sooja tarbevee tarbijate suhtes ka siis, kui neil ei ole otsest individuaalset lepingulist suhet energiatarnijaga.

| (96) | Soojusenergia individuaalse tarbimise arvestuse läbipaistvuse saavutamiseks ja seeläbi tarbimispõhise mõõtmise rakendamise hõlbustamiseks peaksid liikmesriigid tagama, et neil on olemas läbipaistvad ja avalikult kättesaadavad riiklikud normid kütte, jahutuse ja sooja tarbevee tarbimise kulude jaotamise kohta kortermajades ja mitmeotstarbelistes hoonetes. Lisaks läbipaistvusele võivad liikmesriigid kaaluda selliste meetmete võtmist, mis aitaksid tugevdada konkurentsi tarbimispõhise mõõtmise teenuste osutamisel ja aitaksid sellega tagada, et lõppkasutajate kulud oleksid mõistlikud. |
| --- | --- |

(96)

Soojusenergia individuaalse tarbimise arvestuse läbipaistvuse saavutamiseks ja seeläbi tarbimispõhise mõõtmise rakendamise hõlbustamiseks peaksid liikmesriigid tagama, et neil on olemas läbipaistvad ja avalikult kättesaadavad riiklikud normid kütte, jahutuse ja sooja tarbevee tarbimise kulude jaotamise kohta kortermajades ja mitmeotstarbelistes hoonetes. Lisaks läbipaistvusele võivad liikmesriigid kaaluda selliste meetmete võtmist, mis aitaksid tugevdada konkurentsi tarbimispõhise mõõtmise teenuste osutamisel ja aitaksid sellega tagada, et lõppkasutajate kulud oleksid mõistlikud.

| (97) | Vastpaigaldatud soojusarvestid ja küttekulujaoturid peaksid olema kaugloetavad, et tagada kulutõhus ja sage tarbimisandmete esitamine. Käesoleva direktiivi sätted, mis puudutavad kütte, jahutuse ja sooja tarbevee mõõtmist, kütte, jahutuse ja sooja tarbevee kasutuse tarbimispõhist mõõtmist ja asjaomaste kulude jaotamist, kaugloetavuse nõuet, kütte, jahutuse ja sooja tarbevee arvetel esitatavat teavet ja tarbimisandmeid, kütte, jahutuse ja sooja tarbevee tarbimise mõõtmise andmetele, arvetel esitatavale teabele ja tarbimisandmetele juurdepääsu maksumust ning kütte, jahutuse ja sooja tarbevee arvete esitamise ja tarbimisandmete miinimumnõudeid, on ette nähtud kohaldamiseks üksnes kesksest allikast tarnitava kütte, jahutuse ja sooja tarbevee suhtes. Liikmesriikidel on vabadus otsustada, kas kaasaskantavate või sõidukis paiknevate seadmetega (walk-by/drive-by) tehnoloogiaid peetakse kaugloetavateks või mitte. Kaugloetavate arvestite näidu teadasaamiseks ei ole vaja juurdepääsu korteritesse või hoonete üksustesse. |
| --- | --- |

(97)

Vastpaigaldatud soojusarvestid ja küttekulujaoturid peaksid olema kaugloetavad, et tagada kulutõhus ja sage tarbimisandmete esitamine. Käesoleva direktiivi sätted, mis puudutavad kütte, jahutuse ja sooja tarbevee mõõtmist, kütte, jahutuse ja sooja tarbevee kasutuse tarbimispõhist mõõtmist ja asjaomaste kulude jaotamist, kaugloetavuse nõuet, kütte, jahutuse ja sooja tarbevee arvetel esitatavat teavet ja tarbimisandmeid, kütte, jahutuse ja sooja tarbevee tarbimise mõõtmise andmetele, arvetel esitatavale teabele ja tarbimisandmetele juurdepääsu maksumust ning kütte, jahutuse ja sooja tarbevee arvete esitamise ja tarbimisandmete miinimumnõudeid, on ette nähtud kohaldamiseks üksnes kesksest allikast tarnitava kütte, jahutuse ja sooja tarbevee suhtes. Liikmesriikidel on vabadus otsustada, kas kaasaskantavate või sõidukis paiknevate seadmetega (walk-by/drive-by) tehnoloogiaid peetakse kaugloetavateks või mitte. Kaugloetavate arvestite näidu teadasaamiseks ei ole vaja juurdepääsu korteritesse või hoonete üksustesse.

| (98) | Liikmesriigid peaksid arvesse võtma asjaolu, et energiatarbimise mõõtmise uute tehnoloogiate edukaks rakendamiseks on vaja teha suuremaid investeeringuid nii tarbijate kui ka energiatarnijate haridusse ja oskustesse. |
| --- | --- |

(98)

Liikmesriigid peaksid arvesse võtma asjaolu, et energiatarbimise mõõtmise uute tehnoloogiate edukaks rakendamiseks on vaja teha suuremaid investeeringuid nii tarbijate kui ka energiatarnijate haridusse ja oskustesse.

| (99) | Arvetel esitatav teave ja iga-aastased aruanded on olulised tarbijate energiatarbimisest teavitamise vahendid. Andmed tarbimise ja kulude kohta võivad anda ka muud teavet, mis aitab tarbijatel võrrelda oma kehtivat lepingut teiste pakkumistega ning kasutada kaebuste esitamise ja vaidluste alternatiivse lahendamise mehhanisme. Võttes siiski arvesse, et arvetega seotud vaidlused on üks levinumaid tarbijate kaebuste põhjuseid ning põhjuseid, millest on tingitud tarbijate püsivalt väike rahulolu ja passiivsus suhtlemisel energiatarnijatega, on vaja arved muuta lihtsamaks, selgemaks ja arusaadavamaks, tagades samal ajal, et eraldi vahendid, näiteks arvetel esitatav teave, teavitusvahendid ja iga-aastased aruanded annaksid kogu vajaliku teabe, mis võimaldab tarbijatel oma energiatarbimist muuta, pakkumisi võrrelda ja tarnijaid vahetada. |
| --- | --- |

(99)

Arvetel esitatav teave ja iga-aastased aruanded on olulised tarbijate energiatarbimisest teavitamise vahendid. Andmed tarbimise ja kulude kohta võivad anda ka muud teavet, mis aitab tarbijatel võrrelda oma kehtivat lepingut teiste pakkumistega ning kasutada kaebuste esitamise ja vaidluste alternatiivse lahendamise mehhanisme. Võttes siiski arvesse, et arvetega seotud vaidlused on üks levinumaid tarbijate kaebuste põhjuseid ning põhjuseid, millest on tingitud tarbijate püsivalt väike rahulolu ja passiivsus suhtlemisel energiatarnijatega, on vaja arved muuta lihtsamaks, selgemaks ja arusaadavamaks, tagades samal ajal, et eraldi vahendid, näiteks arvetel esitatav teave, teavitusvahendid ja iga-aastased aruanded annaksid kogu vajaliku teabe, mis võimaldab tarbijatel oma energiatarbimist muuta, pakkumisi võrrelda ja tarnijaid vahetada.

| (100) | Energiatõhususe parandamise meetmete väljatöötamisel peaksid liikmesriigid asjakohaselt arvestama vajadust tagada siseturu nõuetekohane toimimine ja acquis’ ühtne rakendamine kooskõlas ELi toimimise lepinguga. |
| --- | --- |

(100)

Energiatõhususe parandamise meetmete väljatöötamisel peaksid liikmesriigid asjakohaselt arvestama vajadust tagada siseturu nõuetekohane toimimine ja acquis’ ühtne rakendamine kooskõlas ELi toimimise lepinguga.

| (101) | Soojuse ja elektrienergia tõhus koostootmine ning tõhus kaugküte ja -jahutus pakuvad rohkelt primaarenergia säästmise võimalusi liidus. Liikmesriigid peaksid läbi viima tõhusa koostootmise ning tõhusa kaugkütte ja jahutuse potentsiaali põhjaliku hindamise. Need hindamised peaksid olema kooskõlas liikmesriikide lõimitud riiklike energia- ja kliimakavadega ning nende pikaajaliste renoveerimisstrateegiatega ning võiksid sisaldada trajektoore, mille tulemuseks on taastuvenergial ja heitsoojusel põhineva riikliku kütte- ja jahutussektori loomine kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisega kooskõlas oleva ajavahemiku jooksul. Uued elektrijaamad ja olemasolevad elektrijaamad, mida on oluliselt remonditud või mille luba või litsentsi on uuendatud, tuleks (tingimusel et kulude-tulude analüüsist ilmneb ülejääk) varustada tõhusate koostootmisseadmetega, et ära kasutada elektri tootmisel tekkivat heitsoojust. Samamoodi peaksid muud märkimisväärse keskmise aastase sisendenergiaga rajatised olema varustatud tehniliste lahendustega heitsoojuse kasutamiseks rajatise puhul, mille kulude-tulude analüüsist ilmneb ülejääk. Heitsoojust võiks kaugküttevõrgu kaudu transportida sinna, kus seda vajatakse. Põhjused, millest lähtub loakriteeriumide kohaldamise nõue, on üldiselt samad, millest tulenevad ka nõuded direktiivi 2010/75/EL kohastele lubadele ja direktiivi (EL) 2019/944 kohastele lubadele. |
| --- | --- |

(101)

Soojuse ja elektrienergia tõhus koostootmine ning tõhus kaugküte ja -jahutus pakuvad rohkelt primaarenergia säästmise võimalusi liidus. Liikmesriigid peaksid läbi viima tõhusa koostootmise ning tõhusa kaugkütte ja jahutuse potentsiaali põhjaliku hindamise. Need hindamised peaksid olema kooskõlas liikmesriikide lõimitud riiklike energia- ja kliimakavadega ning nende pikaajaliste renoveerimisstrateegiatega ning võiksid sisaldada trajektoore, mille tulemuseks on taastuvenergial ja heitsoojusel põhineva riikliku kütte- ja jahutussektori loomine kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisega kooskõlas oleva ajavahemiku jooksul. Uued elektrijaamad ja olemasolevad elektrijaamad, mida on oluliselt remonditud või mille luba või litsentsi on uuendatud, tuleks (tingimusel et kulude-tulude analüüsist ilmneb ülejääk) varustada tõhusate koostootmisseadmetega, et ära kasutada elektri tootmisel tekkivat heitsoojust. Samamoodi peaksid muud märkimisväärse keskmise aastase sisendenergiaga rajatised olema varustatud tehniliste lahendustega heitsoojuse kasutamiseks rajatise puhul, mille kulude-tulude analüüsist ilmneb ülejääk. Heitsoojust võiks kaugküttevõrgu kaudu transportida sinna, kus seda vajatakse. Põhjused, millest lähtub loakriteeriumide kohaldamise nõue, on üldiselt samad, millest tulenevad ka nõuded direktiivi 2010/75/EL kohastele lubadele ja direktiivi (EL) 2019/944 kohastele lubadele.

| (102) | Asjakohane võib olla, et elektrijaamad, mille eesmärk on saada kasu geoloogilisest säilitamisest, mis on lubatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/31/EÜ, (24) paigutatakse kohtadesse, kus heitsoojuse taaskasutamine tõhusa koostootmise kaudu või kaugkütte- või kaugjahutusvõrgu abil ei ole kulutõhus. Liikmesriikidel peaks seega olema võimalik vabastada need käitised kohustusest teha kulude-tulude analüüs, et varustada käitis seadmetega, mis võimaldavad heitsoojuse taaskasutamist tõhusa koostootmise seadmes. Samuti peaks olema võimalik vabastada kütte pakkumise nõudest sellised tippkoormuse- ja varuelektrijaamad, mis on kavandatud töötama alla 1 500 töötunni aastas viie aasta jooksva keskmisena. |
| --- | --- |

(102)

Asjakohane võib olla, et elektrijaamad, mille eesmärk on saada kasu geoloogilisest säilitamisest, mis on lubatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/31/EÜ, (24) paigutatakse kohtadesse, kus heitsoojuse taaskasutamine tõhusa koostootmise kaudu või kaugkütte- või kaugjahutusvõrgu abil ei ole kulutõhus. Liikmesriikidel peaks seega olema võimalik vabastada need käitised kohustusest teha kulude-tulude analüüs, et varustada käitis seadmetega, mis võimaldavad heitsoojuse taaskasutamist tõhusa koostootmise seadmes. Samuti peaks olema võimalik vabastada kütte pakkumise nõudest sellised tippkoormuse- ja varuelektrijaamad, mis on kavandatud töötama alla 1 500 töötunni aastas viie aasta jooksva keskmisena.

| (103) | On asjakohane, et liikmesriigid innustavad selliste meetmete ja kordade kehtestamist, millega toetatakse alla 5 MW summaarse nimisoojusvõimsusega koostootmisjaamade kasutuselevõttu, eesmärgiga soodustada energia hajatootmist. |
| --- | --- |

(103)

On asjakohane, et liikmesriigid innustavad selliste meetmete ja kordade kehtestamist, millega toetatakse alla 5 MW summaarse nimisoojusvõimsusega koostootmisjaamade kasutuselevõttu, eesmärgiga soodustada energia hajatootmist.

| (104) | Riiklike põhjalike hindamiste rakendamiseks peaksid liikmesriigid julgustama tõhusa koostootmise ning tõhusa kaugkütte ja -jahutuse potentsiaali hindamist piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Liikmesriigid peaksid võtma meetmeid, et edendada ja hõlbustada tõhusa koostootmise ning tõhusa kaugkütte ja -jahutuse väljaselgitatud kulutõhususe potentsiaali ärakasutamist. |
| --- | --- |

(104)

Riiklike põhjalike hindamiste rakendamiseks peaksid liikmesriigid julgustama tõhusa koostootmise ning tõhusa kaugkütte ja -jahutuse potentsiaali hindamist piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Liikmesriigid peaksid võtma meetmeid, et edendada ja hõlbustada tõhusa koostootmise ning tõhusa kaugkütte ja -jahutuse väljaselgitatud kulutõhususe potentsiaali ärakasutamist.

| (105) | Tõhusa kaugkütte ja -jahutuse nõuded peaksid olema kooskõlas liidu pikaajaliste kliimapoliitikaeesmärkide, kliima- ja keskkonnastandardite ning prioriteetidega ning peaksid olema kooskõlas põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ määruse (EL) 2020/852 tähenduses. Kõigi kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemide eesmärk peaks olema parandada energiasüsteemi teiste osadega koostoimimise võimet, et optimeerida energiakasutust ja vältida energia raiskamist, kasutades hoonete kogu potentsiaali soojuse või jahutuse, sealhulgas teenindusrajatistest ja lähedalasuvatest andmekeskustest pärineva üleliigse soojuse salvestamiseks. Seepärast tuleks tõhusate kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemidega tagada primaarenergiatõhususe suurenemine ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (25) määratletud taastuvenergia ning heitsoojus- ja heitjahutusenergia järkjärguline lõimimine. Seepärast kehtestatakse käesoleva direktiiviga rangemad kütte- ja jahutusvarustuse nõuded järk-järgult ja neid kohaldatakse konkreetsetel kindlaksmääratud ajavahemikel ning alaliselt alates 1. jaanuarist 2050. |
| --- | --- |

(105)

Tõhusa kaugkütte ja -jahutuse nõuded peaksid olema kooskõlas liidu pikaajaliste kliimapoliitikaeesmärkide, kliima- ja keskkonnastandardite ning prioriteetidega ning peaksid olema kooskõlas põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ määruse (EL) 2020/852 tähenduses. Kõigi kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemide eesmärk peaks olema parandada energiasüsteemi teiste osadega koostoimimise võimet, et optimeerida energiakasutust ja vältida energia raiskamist, kasutades hoonete kogu potentsiaali soojuse või jahutuse, sealhulgas teenindusrajatistest ja lähedalasuvatest andmekeskustest pärineva üleliigse soojuse salvestamiseks. Seepärast tuleks tõhusate kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemidega tagada primaarenergiatõhususe suurenemine ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (25) määratletud taastuvenergia ning heitsoojus- ja heitjahutusenergia järkjärguline lõimimine. Seepärast kehtestatakse käesoleva direktiiviga rangemad kütte- ja jahutusvarustuse nõuded järk-järgult ja neid kohaldatakse konkreetsetel kindlaksmääratud ajavahemikel ning alaliselt alates 1. jaanuarist 2050.

| (106) | Põhimõtted, mille alusel arvutatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud soojus- ja -jahutusenergia osakaal tõhusa kaugkütte ja kaugjahutuse puhul, peaksid olema kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001 ning Eurostati statistilise aruandluse metoodikaga. Direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 7 lõike 1 kohaselt sisaldab taastuvatest energiaallikatest toodetud summaarne energia lõpptarbimine taastuvatest energiaallikatest toodetud energia summaarset lõpptarbimist kütte- ja jahutussektoris. Kaugkütte ja -jahutuse puhul võrdub kütte ja jahutuse summaarne energia lõpptarbimine soojus- ja jahutusenergia tarnega võrku, mis teenindab lõpptarbijaid või energiatarnijad. |
| --- | --- |

(106)

Põhimõtted, mille alusel arvutatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud soojus- ja -jahutusenergia osakaal tõhusa kaugkütte ja kaugjahutuse puhul, peaksid olema kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001 ning Eurostati statistilise aruandluse metoodikaga. Direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 7 lõike 1 kohaselt sisaldab taastuvatest energiaallikatest toodetud summaarne energia lõpptarbimine taastuvatest energiaallikatest toodetud energia summaarset lõpptarbimist kütte- ja jahutussektoris. Kaugkütte ja -jahutuse puhul võrdub kütte ja jahutuse summaarne energia lõpptarbimine soojus- ja jahutusenergia tarnega võrku, mis teenindab lõpptarbijaid või energiatarnijad.

| (107) | Soojuspumbad on olulised kütte- ja jahutusvarustuse süsinikuheite vähendamisel, samuti kaugküttes. Direktiivi (EL) 2018/2001 VII lisas kindlaks määratud metoodikaga nähakse ette reeglid, et arvestada soojuspumpade kasutatavat energiat taastuvatest energiaallikatest toodetud energiana, ning hoitakse ära taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia topeltarvestamine. Selleks et arvutada taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal kaugküttevõrgus, tuleks kogu soojust, mis on pärit soojuspumpadest ning mis läheb võrku, käsitada taastuvenergiana, eeldusel et soojuspump vastab selle paigaldamise ajal minimaalse energiatõhususe kriteeriumitele, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 VII lisas. |
| --- | --- |

(107)

Soojuspumbad on olulised kütte- ja jahutusvarustuse süsinikuheite vähendamisel, samuti kaugküttes. Direktiivi (EL) 2018/2001 VII lisas kindlaks määratud metoodikaga nähakse ette reeglid, et arvestada soojuspumpade kasutatavat energiat taastuvatest energiaallikatest toodetud energiana, ning hoitakse ära taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia topeltarvestamine. Selleks et arvutada taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal kaugküttevõrgus, tuleks kogu soojust, mis on pärit soojuspumpadest ning mis läheb võrku, käsitada taastuvenergiana, eeldusel et soojuspump vastab selle paigaldamise ajal minimaalse energiatõhususe kriteeriumitele, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 VII lisas.

| (108) | Tõhus koostootmine on määratletud energiasäästu kaudu, mis saadakse siis, kui soojust ja elektrit eraldi tootmise asemel toodetakse koos. Tõhusale koostootmisele esitatavad nõuded peaksid olema kooskõlas kliimapoliitika pikaajaliste eesmärkidega. Euroopa Liidu õigusaktides kasutatud koostootmise ja tõhusa koostootmise määratlused ei tohiks piirata teistsuguste määratluste kasutamist liikmesriigi õigusaktides, kui neid kasutatakse muudel eesmärkidel, kui liidu asjaomastes õigusaktides sätestatud. Võimalikult suure energiasäästu saamiseks ja energiasäästu kõikide võimaluste ärakasutamiseks tuleb hoolikalt jälgida koostootmisseadmete töötamise tingimusi. |
| --- | --- |

(108)

Tõhus koostootmine on määratletud energiasäästu kaudu, mis saadakse siis, kui soojust ja elektrit eraldi tootmise asemel toodetakse koos. Tõhusale koostootmisele esitatavad nõuded peaksid olema kooskõlas kliimapoliitika pikaajaliste eesmärkidega. Euroopa Liidu õigusaktides kasutatud koostootmise ja tõhusa koostootmise määratlused ei tohiks piirata teistsuguste määratluste kasutamist liikmesriigi õigusaktides, kui neid kasutatakse muudel eesmärkidel, kui liidu asjaomastes õigusaktides sätestatud. Võimalikult suure energiasäästu saamiseks ja energiasäästu kõikide võimaluste ärakasutamiseks tuleb hoolikalt jälgida koostootmisseadmete töötamise tingimusi.

| (109) | Läbipaistvuse tagamiseks ja selleks, et lõpptarbija saaks valida koostootmise režiimis või muul viisil toodetud elektri vahel, peaks elektri päritolu tõhusa koostootmise seadmest olema tõendatud tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste alusel. Päritolutunnistuste süsteem ei anna iseenesest õigust saada kasu riiklikest toetusmehhanismidest. On tähtis, et tõhusa koostootmise režiimil toodetud elektrienergia kõikidel vormidel oleks päritolutunnistus. Päritolutunnistusi tuleks eristada vahetatavatest sertifikaatidest. |
| --- | --- |

(109)

Läbipaistvuse tagamiseks ja selleks, et lõpptarbija saaks valida koostootmise režiimis või muul viisil toodetud elektri vahel, peaks elektri päritolu tõhusa koostootmise seadmest olema tõendatud tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste alusel. Päritolutunnistuste süsteem ei anna iseenesest õigust saada kasu riiklikest toetusmehhanismidest. On tähtis, et tõhusa koostootmise režiimil toodetud elektrienergia kõikidel vormidel oleks päritolutunnistus. Päritolutunnistusi tuleks eristada vahetatavatest sertifikaatidest.

| (110) | Tuleks arvesse võtta koostootmise ning kaugkütte- ja -jahutuse sektori spetsiifilist struktuuri, millesse kuulub palju VKEdest tootjaid; see on eriti oluline, kui vaadatakse läbi koostootmisseadmetele või nendega seotud võrkudele ehitusloa andmise halduskorda – siis tuleks kohaldada põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele“. |
| --- | --- |

(110)

Tuleks arvesse võtta koostootmise ning kaugkütte- ja -jahutuse sektori spetsiifilist struktuuri, millesse kuulub palju VKEdest tootjaid; see on eriti oluline, kui vaadatakse läbi koostootmisseadmetele või nendega seotud võrkudele ehitusloa andmise halduskorda – siis tuleks kohaldada põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele“.

| (111) | Enamik liidu ettevõtteid on VKEd. Neil on liidu jaoks väga palju energiasäästu võimalusi. Selleks et aidata neil võtta energiatõhususe meetmeid, peaksid liikmesriigid rajama seda soodustava raamistiku, mille eesmärk on VKEde varustamine tehnilise abi ja just neile vajaliku teabega. |
| --- | --- |

(111)

Enamik liidu ettevõtteid on VKEd. Neil on liidu jaoks väga palju energiasäästu võimalusi. Selleks et aidata neil võtta energiatõhususe meetmeid, peaksid liikmesriigid rajama seda soodustava raamistiku, mille eesmärk on VKEde varustamine tehnilise abi ja just neile vajaliku teabega.

| (112) | Liikmesriigid peaksid objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel kehtestama reeglid, milles käsitletakse võrguühenduste ja võrgu tugevdamise kulude kandmist ja jagamist, ning reeglid, milles käsitletakse tõhusa koostootmise režiimil elektrit tootvate uute tootjate võrku ühendamiseks vajalikke tehnilisi lahendusi, võttes arvesse kooskõlas määrustega (EL) 2019/943 (26) ja (EÜ) nr 715/2009 (27) välja töötatud võrgukoode ja juhiseid. Elektritootjatel, kes toodavad elektrit tõhusa koostootmise režiimil, tuleks lubada välja kuulutada hange liitumistöödeks. Tuleks lihtsustada tõhusa koostootmise režiimil, eriti väike- ja mikrokoostootmisseadmetes toodetud elektri pääsu elektrivõrku. Liikmesriikidel on võimalik kooskõlas direktiivi 2009/73/EÜ artikli 3 lõikega 2 ja direktiivi (EL) 2019/944 artikli 9 lõikega 2 kehtestada elektri- ja gaasisektoris tegutsevatele ettevõtjatele avalike teenuste osutamise kohustused, sealhulgas energiatõhususega seotud kohustused. |
| --- | --- |

(112)

Liikmesriigid peaksid objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel kehtestama reeglid, milles käsitletakse võrguühenduste ja võrgu tugevdamise kulude kandmist ja jagamist, ning reeglid, milles käsitletakse tõhusa koostootmise režiimil elektrit tootvate uute tootjate võrku ühendamiseks vajalikke tehnilisi lahendusi, võttes arvesse kooskõlas määrustega (EL) 2019/943 (26) ja (EÜ) nr 715/2009 (27) välja töötatud võrgukoode ja juhiseid. Elektritootjatel, kes toodavad elektrit tõhusa koostootmise režiimil, tuleks lubada välja kuulutada hange liitumistöödeks. Tuleks lihtsustada tõhusa koostootmise režiimil, eriti väike- ja mikrokoostootmisseadmetes toodetud elektri pääsu elektrivõrku. Liikmesriikidel on võimalik kooskõlas direktiivi 2009/73/EÜ artikli 3 lõikega 2 ja direktiivi (EL) 2019/944 artikli 9 lõikega 2 kehtestada elektri- ja gaasisektoris tegutsevatele ettevõtjatele avalike teenuste osutamise kohustused, sealhulgas energiatõhususega seotud kohustused.

| (113) | On vaja kehtestada sätted, milles käsitletakse arvete esitamist, ühtset kontaktpunkti, vaidluste kohtuvälist lahendamist, energiaostuvõimetust ja lepingulisi põhiõigusi, eesmärgiga viia need asjakohasel juhul kooskõlla direktiivi (EL) 2019/944 asjakohaste elektrit käsitlevate sätetega, et tugevdada tarbijakaitset ja võimaldada lõpptarbijatel saada sagedamini selget ja ajakohast teavet oma kütte, jahutuse või sooja tarbevee tarbimise kohta ning reguleerida oma energiatarbimist. |
| --- | --- |

(113)

On vaja kehtestada sätted, milles käsitletakse arvete esitamist, ühtset kontaktpunkti, vaidluste kohtuvälist lahendamist, energiaostuvõimetust ja lepingulisi põhiõigusi, eesmärgiga viia need asjakohasel juhul kooskõlla direktiivi (EL) 2019/944 asjakohaste elektrit käsitlevate sätetega, et tugevdada tarbijakaitset ja võimaldada lõpptarbijatel saada sagedamini selget ja ajakohast teavet oma kütte, jahutuse või sooja tarbevee tarbimise kohta ning reguleerida oma energiatarbimist.

| (114) | Käesoleva direktiiviga tugevdatakse tarbijakaitset, kehtestades kaugkütte ja -jahutuse ning sooja tarbeveega seotud lepingulised põhiõigused, mis on kooskõlas sellise õiguste, kaitse ja võimestamise tasemega, mis on direktiiviga (EL) 2019/944 kehtestatud lõpptarbijate jaoks elektrisektoris. Tarbijatele tuleks teha kättesaadavaks selge ja üheselt mõistetav teave nende õiguste kohta. Mitmed tegurid takistavad tarbijatel nende jaoks eri allikatest kättesaadavale turuteabele juurdepääsemist, selle mõistmist ja selle põhjal tegutsemist. Lepinguliste põhiõiguste kehtestamine võib muu hulgas aidata õigesti mõista tarnija poolt lepingu alusel pakutavate teenuste kvaliteedi lähtestsenaariumi, sealhulgas tarnitud energia kvaliteeti ja omadusi. Lisaks võib see aidata miinimumini viia varjatud kulud või lisakulud, mis võivad tuleneda täiustatud või uute teenuste kasutuselevõtmisest pärast lepingu allkirjastamist, ilma et tarbija oleks sellest selgelt aru saanud ja sellega nõustunud. Sellised teenused võivad olla seotud muu hulgas tarnitava energia, tarbimise mõõtmise ja arvete esitamise teenuste, ostmise ja paigaldamise või omatarbe- ja hooldusteenuste ning kuludega, mis puudutavad võrguteenust, mõõteseadmeid, kohalikke kütte- või jahutusseadmeid. Nõudmised aitavad suurendada pakkumiste võrreldavust ning tagada kõigi liidu kodanike jaoks ühesugused kütte, jahutuse ja sooja tarbeveega seotud lepingulised põhiõigused ilma liikmesriikide pädevusi piiramata. |
| --- | --- |

(114)

Käesoleva direktiiviga tugevdatakse tarbijakaitset, kehtestades kaugkütte ja -jahutuse ning sooja tarbeveega seotud lepingulised põhiõigused, mis on kooskõlas sellise õiguste, kaitse ja võimestamise tasemega, mis on direktiiviga (EL) 2019/944 kehtestatud lõpptarbijate jaoks elektrisektoris. Tarbijatele tuleks teha kättesaadavaks selge ja üheselt mõistetav teave nende õiguste kohta. Mitmed tegurid takistavad tarbijatel nende jaoks eri allikatest kättesaadavale turuteabele juurdepääsemist, selle mõistmist ja selle põhjal tegutsemist. Lepinguliste põhiõiguste kehtestamine võib muu hulgas aidata õigesti mõista tarnija poolt lepingu alusel pakutavate teenuste kvaliteedi lähtestsenaariumi, sealhulgas tarnitud energia kvaliteeti ja omadusi. Lisaks võib see aidata miinimumini viia varjatud kulud või lisakulud, mis võivad tuleneda täiustatud või uute teenuste kasutuselevõtmisest pärast lepingu allkirjastamist, ilma et tarbija oleks sellest selgelt aru saanud ja sellega nõustunud. Sellised teenused võivad olla seotud muu hulgas tarnitava energia, tarbimise mõõtmise ja arvete esitamise teenuste, ostmise ja paigaldamise või omatarbe- ja hooldusteenuste ning kuludega, mis puudutavad võrguteenust, mõõteseadmeid, kohalikke kütte- või jahutusseadmeid. Nõudmised aitavad suurendada pakkumiste võrreldavust ning tagada kõigi liidu kodanike jaoks ühesugused kütte, jahutuse ja sooja tarbeveega seotud lepingulised põhiõigused ilma liikmesriikide pädevusi piiramata.

| (115) | Kui tegemist on põhjendatud väljalülitamisega küttest, jahutusest või soojast tarbeveest, peaksid tarnijad esitama asjaomastele tarbijatele piisava teabe alternatiivsete meetmete kohta, näiteks väljalülitamise vältimiseks pakutava toetuse, ettemaksesüsteemide, energiaauditite, energiakonsultandi teenuste, alternatiivsete maksekavade, võlanõustamise või väljalülitamise moratooriumide kohta. |
| --- | --- |

(115)

Kui tegemist on põhjendatud väljalülitamisega küttest, jahutusest või soojast tarbeveest, peaksid tarnijad esitama asjaomastele tarbijatele piisava teabe alternatiivsete meetmete kohta, näiteks väljalülitamise vältimiseks pakutava toetuse, ettemaksesüsteemide, energiaauditite, energiakonsultandi teenuste, alternatiivsete maksekavade, võlanõustamise või väljalülitamise moratooriumide kohta.

| (116) | Paremaks tarbijakaitseks tuleks tagada, et kõikidele tarbijatele on kättesaadav mõni tulemuslik ja sõltumatu vaidluste kohtuvälise lahendamise mehhanism nagu energiaombudsman, tarbijakaitseorgan, või reguleeriv asutus. Liikmesriigid peaksid seega kehtestama kaebuste lahendamise kiire ja tulemusliku korra. |
| --- | --- |

(116)

Paremaks tarbijakaitseks tuleks tagada, et kõikidele tarbijatele on kättesaadav mõni tulemuslik ja sõltumatu vaidluste kohtuvälise lahendamise mehhanism nagu energiaombudsman, tarbijakaitseorgan, või reguleeriv asutus. Liikmesriigid peaksid seega kehtestama kaebuste lahendamise kiire ja tulemusliku korra.

| (117) | Tuleks tunnustada ja aktiivselt toetada taastuvenergiakogukondade (vastavalt direktiivile (EL) 2018/2001) ja kodanike energiakogukondade (vastavalt direktiivile (EL) 2019/944) panust Euroopa roheleppe ja kliimakava eesmärkide saavutamisse. Seepärast peaksid liikmesriigid kaaluma ja edendama taastuvenergiakogukondade ja kodanike energiakogukondade rolli. Need kogukonnad võivad aidata liikmesriikidel saavutada käesoleva direktiivi eesmärke, edendades energiatõhusust kohalikul või leibkondade tasandil ning ka üldkasutatavates hoonetes koostöös kohalike ametiasutustega. Nendega saab võimestada ja kaasata tarbijaid ning võimaldada teatavatel kodutarbijate rühmadel, sealhulgas maa- ja äärepoolsetes piirkondades, osaleda energiatõhususe projektides ja algatustes, mille puhul võidakse kombineerida tegevus investeeringutega taastuvenergiasse. Energiakogukondadel võib olla oluline roll kodanike harimisel ja nende teadlikkuse suurendamisel meetmetest, mille eesmärk on saavutada energiasääst. Liikmesriikide nõuetekohase toetuse korral saavad energiakogukonnad aidata võidelda energiaostuvõimetusega, toetades energiatõhususe projekte, vähendades energiatarbimist ja alandades tarnetariife. |
| --- | --- |

(117)

Tuleks tunnustada ja aktiivselt toetada taastuvenergiakogukondade (vastavalt direktiivile (EL) 2018/2001) ja kodanike energiakogukondade (vastavalt direktiivile (EL) 2019/944) panust Euroopa roheleppe ja kliimakava eesmärkide saavutamisse. Seepärast peaksid liikmesriigid kaaluma ja edendama taastuvenergiakogukondade ja kodanike energiakogukondade rolli. Need kogukonnad võivad aidata liikmesriikidel saavutada käesoleva direktiivi eesmärke, edendades energiatõhusust kohalikul või leibkondade tasandil ning ka üldkasutatavates hoonetes koostöös kohalike ametiasutustega. Nendega saab võimestada ja kaasata tarbijaid ning võimaldada teatavatel kodutarbijate rühmadel, sealhulgas maa- ja äärepoolsetes piirkondades, osaleda energiatõhususe projektides ja algatustes, mille puhul võidakse kombineerida tegevus investeeringutega taastuvenergiasse. Energiakogukondadel võib olla oluline roll kodanike harimisel ja nende teadlikkuse suurendamisel meetmetest, mille eesmärk on saavutada energiasääst. Liikmesriikide nõuetekohase toetuse korral saavad energiakogukonnad aidata võidelda energiaostuvõimetusega, toetades energiatõhususe projekte, vähendades energiatarbimist ja alandades tarnetariife.

| (118) | Energiatarbimises on võimalik saavutada pikaajalisi käitumismuutusi kodanike võimestamisega. Energiakogukonnad võivad aidata saavutada pikaajalist energiasäästu, eelkõige leibkondades, ning suurendada kodanike ja väikeettevõtjate kestlikke investeeringuid. Liikmesriigid peaksid võimestama kodanike sellist tegevust, toetades kogukonna energiaprojekte ja -organisatsioone. Lisaks võivad kaasamisstrateegiad, millega kaasatakse riiklikul ja kohalikul tasandil poliitika kujundamise protsessi kõik asjaomased sidusrühmad, olla osaks kohalikest või piirkondlikest süsinikuheite vähendamise kavadest või riiklikest hoonete renoveerimise kavadest, eesmärgiga suurendada teadlikkust, saada poliitika kohta tagasisidet ja soodustada selle tunnustamist üldsuse poolt. |
| --- | --- |

(118)

Energiatarbimises on võimalik saavutada pikaajalisi käitumismuutusi kodanike võimestamisega. Energiakogukonnad võivad aidata saavutada pikaajalist energiasäästu, eelkõige leibkondades, ning suurendada kodanike ja väikeettevõtjate kestlikke investeeringuid. Liikmesriigid peaksid võimestama kodanike sellist tegevust, toetades kogukonna energiaprojekte ja -organisatsioone. Lisaks võivad kaasamisstrateegiad, millega kaasatakse riiklikul ja kohalikul tasandil poliitika kujundamise protsessi kõik asjaomased sidusrühmad, olla osaks kohalikest või piirkondlikest süsinikuheite vähendamise kavadest või riiklikest hoonete renoveerimise kavadest, eesmärgiga suurendada teadlikkust, saada poliitika kohta tagasisidet ja soodustada selle tunnustamist üldsuse poolt.

| (119) | Tuleks tunnustada ühtsete kontaktpunktide või sarnaste struktuuride panust mehhanismidena, mis võimaldavad paljudel sihtrühmadel, sealhulgas kodanikel, VKEdel ja avaliku sektori asutustel kavandada ja rakendada puhtale energiale üleminekuga seotud projekte ja meetmeid. Ühtsete kontaktpunktide panus võib olla väga tähtis vähekaitstud tarbijate jaoks, kuna see võimaldab neil saada usaldusväärset ja ligipääsetavat teavet energiatõhususe parandamise kohta. See võib hõlmata tehnilise, haldus- ja finantsalase nõu ja abi andmist, vajalike haldusmenetluste või finantsturgudele juurdepääsu lihtsustamist, suuniseid liidu ja liikmesriigi õigusraamistiku, sealhulgas riigihankereeglite ja -kriteeriumide ning ELi taksonoomia kohta. |
| --- | --- |

(119)

Tuleks tunnustada ühtsete kontaktpunktide või sarnaste struktuuride panust mehhanismidena, mis võimaldavad paljudel sihtrühmadel, sealhulgas kodanikel, VKEdel ja avaliku sektori asutustel kavandada ja rakendada puhtale energiale üleminekuga seotud projekte ja meetmeid. Ühtsete kontaktpunktide panus võib olla väga tähtis vähekaitstud tarbijate jaoks, kuna see võimaldab neil saada usaldusväärset ja ligipääsetavat teavet energiatõhususe parandamise kohta. See võib hõlmata tehnilise, haldus- ja finantsalase nõu ja abi andmist, vajalike haldusmenetluste või finantsturgudele juurdepääsu lihtsustamist, suuniseid liidu ja liikmesriigi õigusraamistiku, sealhulgas riigihankereeglite ja -kriteeriumide ning ELi taksonoomia kohta.

| (120) | Komisjon peaks läbi vaatama nende oma meetmete mõju, mille eesmärk on toetada platvormide või foorumite loomist energiatõhususe koolitusprogrammide edendamisel, millesse on kaasatud muu hulgas Euroopa sotsiaalse dialoogi asutused, ja peaks tegema asjakohasel juhul ettepanekuid lisameetmete kohta. Komisjon peaks ka innustama Euroopa sotsiaalpartnereid pidama arutelusid energiatõhususe üle, eelkõige vähekaitstud tarbijate ja lõpptarbijate, sealhulgas energiaostuvõimetute tarbijate jaoks. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon peaks läbi vaatama nende oma meetmete mõju, mille eesmärk on toetada platvormide või foorumite loomist energiatõhususe koolitusprogrammide edendamisel, millesse on kaasatud muu hulgas Euroopa sotsiaalse dialoogi asutused, ja peaks tegema asjakohasel juhul ettepanekuid lisameetmete kohta. Komisjon peaks ka innustama Euroopa sotsiaalpartnereid pidama arutelusid energiatõhususe üle, eelkõige vähekaitstud tarbijate ja lõpptarbijate, sealhulgas energiaostuvõimetute tarbijate jaoks.

| (121) | Euroopa roheleppes on kesksel kohal õiglane üleminek kliimaneutraalsele liidule 2050. aastaks. Euroopa sotsiaalõiguste sambas, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid ühiselt välja 17. novembril 2017, on energiat nimetatud nende oluliste teenuste hulgas, mis peaks olema igaühele kättesaadavad. Selliste teenuste kättesaadavust toetatakse nende inimeste puhul, kes seda vajavad, eelkõige inflatsioonisurve ja energiahindade märkimisväärse kasvu tingimustes. |
| --- | --- |

(121)

Euroopa roheleppes on kesksel kohal õiglane üleminek kliimaneutraalsele liidule 2050. aastaks. Euroopa sotsiaalõiguste sambas, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid ühiselt välja 17. novembril 2017, on energiat nimetatud nende oluliste teenuste hulgas, mis peaks olema igaühele kättesaadavad. Selliste teenuste kättesaadavust toetatakse nende inimeste puhul, kes seda vajavad, eelkõige inflatsioonisurve ja energiahindade märkimisväärse kasvu tingimustes.

| (122) | On vaja tagada, et energiaostuvõimetud inimesed, vähekaitstud tarbijad, madala sissetulekuga leibkondades elavad inimesed ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavad inimesed oleksid kaitstud ning et nad oleksid võimestatud selleks, et aktiivselt osaleda energiatõhususe parandamise algatustes, meetmetes ja nendega seotud tarbijakaitse- või teavitamismeetmetes, mida liikmesriigid rakendavad. Tuleks välja töötada sihipärased teadlikkuse suurendamise kampaaniad, et tutvustada energiatõhususe eeliseid ja anda teavet olemasoleva rahalise toetuse kohta. |
| --- | --- |

(122)

On vaja tagada, et energiaostuvõimetud inimesed, vähekaitstud tarbijad, madala sissetulekuga leibkondades elavad inimesed ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavad inimesed oleksid kaitstud ning et nad oleksid võimestatud selleks, et aktiivselt osaleda energiatõhususe parandamise algatustes, meetmetes ja nendega seotud tarbijakaitse- või teavitamismeetmetes, mida liikmesriigid rakendavad. Tuleks välja töötada sihipärased teadlikkuse suurendamise kampaaniad, et tutvustada energiatõhususe eeliseid ja anda teavet olemasoleva rahalise toetuse kohta.

| (123) | Liidu ja liikmesriigi tasandil kättesaadavad avaliku sektori vahendid tuleks strateegiliselt investeerida energiatõhususe parandamise meetmetesse, eelkõige energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate, madala sissetulekuga leibkondades elavate inimeste ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavate inimeste hüvanguks. Liikmesriigid peaksid kasutama ära mis tahes rahalist toetust, mida nad võivad saada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2023/955 (28) loodud kliimameetmete sotsiaalfondist, ning ELi HKSi saastekvootidest saadavat tulu. Need tulud aitavad liikmesriikidel täita oma kohustust rakendada energiasäästukohustuse raames energiasäästumeetmeid ja poliitikameetmeid eelkõige energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate, madala sissetulekuga leibkondades elavate inimeste ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavate inimeste, sealhulgas maapiirkondades ja äärealadel elavate inimeste suhtes. |
| --- | --- |

(123)

Liidu ja liikmesriigi tasandil kättesaadavad avaliku sektori vahendid tuleks strateegiliselt investeerida energiatõhususe parandamise meetmetesse, eelkõige energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate, madala sissetulekuga leibkondades elavate inimeste ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavate inimeste hüvanguks. Liikmesriigid peaksid kasutama ära mis tahes rahalist toetust, mida nad võivad saada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2023/955 (28) loodud kliimameetmete sotsiaalfondist, ning ELi HKSi saastekvootidest saadavat tulu. Need tulud aitavad liikmesriikidel täita oma kohustust rakendada energiasäästukohustuse raames energiasäästumeetmeid ja poliitikameetmeid eelkõige energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate, madala sissetulekuga leibkondades elavate inimeste ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavate inimeste, sealhulgas maapiirkondades ja äärealadel elavate inimeste suhtes.

| (124) | Riiklikke rahastamiskavasid peaksid täiendama asjakohased kavad, mis hõlmavad paremat teavet, tehnilist ja haldusabi ning lihtsamat juurdepääsu rahastamisele, mis võimaldab olemasolevaid rahalisi vahendeid kõige paremini ära kasutada eelkõige energiaostuvõimetutel inimestel, vähekaitstud tarbijatel, madala sissetulekuga leibkondades elavatel inimestel ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavatel inimestel. |
| --- | --- |

(124)

Riiklikke rahastamiskavasid peaksid täiendama asjakohased kavad, mis hõlmavad paremat teavet, tehnilist ja haldusabi ning lihtsamat juurdepääsu rahastamisele, mis võimaldab olemasolevaid rahalisi vahendeid kõige paremini ära kasutada eelkõige energiaostuvõimetutel inimestel, vähekaitstud tarbijatel, madala sissetulekuga leibkondades elavatel inimestel ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavatel inimestel.

| (125) | Liikmesriigid peaksid võimestama ja kaitsma kõiki inimesi võrdselt, olenemata bioloogilisest soost, sotsiaalsest soost, vanusest, puudest, rassist või etnilisest päritolust, seksuaalsest sättumusest, usutunnistusest või veendumustest, ning tagama, et need, keda energiaostuvõimetus kõige rohkem mõjutab või ohustab rohkem, või keda energiaostuvõimetuse kahjulik mõju kõige rohkem ohustab, oleksid piisavalt kaitstud. Lisaks peaksid liikmesriigid tagama, et energiatõhususe meetmed ei süvenda olemasolevat ebavõrdsust, eelkõige seoses energiaostuvõimetusega. |
| --- | --- |

(125)

Liikmesriigid peaksid võimestama ja kaitsma kõiki inimesi võrdselt, olenemata bioloogilisest soost, sotsiaalsest soost, vanusest, puudest, rassist või etnilisest päritolust, seksuaalsest sättumusest, usutunnistusest või veendumustest, ning tagama, et need, keda energiaostuvõimetus kõige rohkem mõjutab või ohustab rohkem, või keda energiaostuvõimetuse kahjulik mõju kõige rohkem ohustab, oleksid piisavalt kaitstud. Lisaks peaksid liikmesriigid tagama, et energiatõhususe meetmed ei süvenda olemasolevat ebavõrdsust, eelkõige seoses energiaostuvõimetusega.

| (126) | Direktiivi 2012/27/EL artikli 15 lõike 2 kohaselt on kõik liikmesriigid läbi viinud hindamise oma gaasi- ja elektritaristu energiatõhususe suurendamise võimaluste kohta ning määranud kindlaks konkreetsed meetmed ja investeeringud kulutõhusalt energiatõhususe parandamiseseks oma võrgutaristus ja esitanud nende meetmete kasutuselevõtu ajakava. Nende tegevuste tulemused on tugevaks aluseks energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamisele energiataristu kavandamisel ja arendamisel ning investeerimisotsuste tegemisel. |
| --- | --- |

(126)

Direktiivi 2012/27/EL artikli 15 lõike 2 kohaselt on kõik liikmesriigid läbi viinud hindamise oma gaasi- ja elektritaristu energiatõhususe suurendamise võimaluste kohta ning määranud kindlaks konkreetsed meetmed ja investeeringud kulutõhusalt energiatõhususe parandamiseseks oma võrgutaristus ja esitanud nende meetmete kasutuselevõtu ajakava. Nende tegevuste tulemused on tugevaks aluseks energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamisele energiataristu kavandamisel ja arendamisel ning investeerimisotsuste tegemisel.

| (127) | Riiklikud energeetikavaldkonda reguleerivad asutused peaksid kasutama terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmab ka võimalikku säästmist energiatarbimises ja lõpptarbimissektoris. Ilma et see piiraks energiavarustuskindlust, turgude integreerimist ja ennetavaid investeeringuid avamere taastuvenergia kasutuselevõtuks vajalikesse võrkudesse, peaksid riiklikud energeetikavaldkonda reguleerivad asutused tagama, et kavandamis- ja otsustusprotsesside puhul rakendatakse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet ning et võrgutariifid ja -eeskirjad soodustaksid energiatõhususe parandamist. Liikmesriigid peaksid tagama ka selle, et põhi- ja jaotusvõrguettevõtjad võtaksid arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet. See aitaks põhivõrguettevõtjatel ja jaotusvõrguettevõtjatel kaaluda paremaid energiatõhususe lahendusi ja lisakulusid, mis kaasnevad nõudluse poole ressursside hankimisega, samuti erinevate võrguinvesteeringute ja käitamiskavade keskkonnaalast ja sotsiaalmajanduslikku mõju. Selline lähenemisviis nõuab üleminekut kitsalt majandusliku tõhususe perspektiivilt maksimaalsele sotsiaalsele heaolule. Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet tuleks eelkõige kohaldada energiataristu laiendamise stsenaariumide puhul, kus nõudlusega seotud lahendusi võiks pidada elujõulisteks alternatiivideks ja neid tuleb nõuetekohaselt hinnata, ning sellest peaks saama võrgu planeerimise projektide hindamise lahutamatu osa. Selle kohaldamist peaksid kontrollima riiklikud reguleerivad asutused. |
| --- | --- |

(127)

Riiklikud energeetikavaldkonda reguleerivad asutused peaksid kasutama terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmab ka võimalikku säästmist energiatarbimises ja lõpptarbimissektoris. Ilma et see piiraks energiavarustuskindlust, turgude integreerimist ja ennetavaid investeeringuid avamere taastuvenergia kasutuselevõtuks vajalikesse võrkudesse, peaksid riiklikud energeetikavaldkonda reguleerivad asutused tagama, et kavandamis- ja otsustusprotsesside puhul rakendatakse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet ning et võrgutariifid ja -eeskirjad soodustaksid energiatõhususe parandamist. Liikmesriigid peaksid tagama ka selle, et põhi- ja jaotusvõrguettevõtjad võtaksid arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet. See aitaks põhivõrguettevõtjatel ja jaotusvõrguettevõtjatel kaaluda paremaid energiatõhususe lahendusi ja lisakulusid, mis kaasnevad nõudluse poole ressursside hankimisega, samuti erinevate võrguinvesteeringute ja käitamiskavade keskkonnaalast ja sotsiaalmajanduslikku mõju. Selline lähenemisviis nõuab üleminekut kitsalt majandusliku tõhususe perspektiivilt maksimaalsele sotsiaalsele heaolule. Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet tuleks eelkõige kohaldada energiataristu laiendamise stsenaariumide puhul, kus nõudlusega seotud lahendusi võiks pidada elujõulisteks alternatiivideks ja neid tuleb nõuetekohaselt hinnata, ning sellest peaks saama võrgu planeerimise projektide hindamise lahutamatu osa. Selle kohaldamist peaksid kontrollima riiklikud reguleerivad asutused.

| (128) | Käesoleva direktiivi tulemuslikuks ja õigeaegseks rakendamiseks, näiteks energiaauditite nõuete täitmise ja energiatõhususkohustuste süsteemide rakendamise jaoks, on vaja piisaval arvul usaldusväärseid energiatõhususe valdkonnas pädevaid kutsetöötajaid. Seepärast peaksid liikmesriigid kehtestama tihedas koostöös sotsiaalpartnerite, koolitajate ja teiste asjaomaste sidusrühmadega sertifitseerimise või samaväärse kvalifitseerimise või mõlemad ja sobivad koolitussüsteemid energiateenuste osutajatele ning energiaauditite ja energiatõhususe parandamise meetmete pakkujatele. Kavasid tuleks hinnata iga nelja aasta tagant alates 2024. aasta detsembrist ja neid vajaduse korral ajakohastada, et tagada energiateenuste osutajate, energiaaudiitorite, energeetikajuhtide ja ehitusdetailide paigaldajate vajalik pädevus. |
| --- | --- |

(128)

Käesoleva direktiivi tulemuslikuks ja õigeaegseks rakendamiseks, näiteks energiaauditite nõuete täitmise ja energiatõhususkohustuste süsteemide rakendamise jaoks, on vaja piisaval arvul usaldusväärseid energiatõhususe valdkonnas pädevaid kutsetöötajaid. Seepärast peaksid liikmesriigid kehtestama tihedas koostöös sotsiaalpartnerite, koolitajate ja teiste asjaomaste sidusrühmadega sertifitseerimise või samaväärse kvalifitseerimise või mõlemad ja sobivad koolitussüsteemid energiateenuste osutajatele ning energiaauditite ja energiatõhususe parandamise meetmete pakkujatele. Kavasid tuleks hinnata iga nelja aasta tagant alates 2024. aasta detsembrist ja neid vajaduse korral ajakohastada, et tagada energiateenuste osutajate, energiaaudiitorite, energeetikajuhtide ja ehitusdetailide paigaldajate vajalik pädevus.

| (129) | On vaja jätkata energiateenuste turu arendamist, et tagada nõudlus energiateenuste järele ja selliste teenuste osutamine. Läbipaistvus, näiteks sertifitseeritud energiateenuste osutajate nimekirjad ning kättesaadavad näidislepingud, parimate tavade jagamine ja juhised aitavad oluliselt kaasa energiateenuste ja energiatõhususe lepingute kasutuselevõtule ning võivad samuti aidata nõudlust ergutada ja suurendada usaldust energiateenuste osutajate suhtes. Energiatõhususe lepingu puhul väldib energiateenuse saaja investeerimiskulusid, kasutades osa energiasäästu finantsväärtusest selleks, et maksta täielikult või osaliselt investeeringu eest, mille on teinud kolmas isik. See saab aidata ligi meelitada erakapitali, mis on liidu hoonete renoveerimise määra suurendamise võti, tuua turule oskusteavet ja luua uuenduslikke ärimudeleid. Seetõttu tuleks nõuda, et mitteeluhoonete puhul, mille kasulik põrandapind on üle 750 m2, hinnataks energiatõhususe lepingute renoveerimiseks kasutamise teostatavust. See on samm edasi, et suurendada usaldust energiateenuste ettevõtjate vastu ja sillutada teed selliste projektide laiendamiseks tulevikus. |
| --- | --- |

(129)

On vaja jätkata energiateenuste turu arendamist, et tagada nõudlus energiateenuste järele ja selliste teenuste osutamine. Läbipaistvus, näiteks sertifitseeritud energiateenuste osutajate nimekirjad ning kättesaadavad näidislepingud, parimate tavade jagamine ja juhised aitavad oluliselt kaasa energiateenuste ja energiatõhususe lepingute kasutuselevõtule ning võivad samuti aidata nõudlust ergutada ja suurendada usaldust energiateenuste osutajate suhtes. Energiatõhususe lepingu puhul väldib energiateenuse saaja investeerimiskulusid, kasutades osa energiasäästu finantsväärtusest selleks, et maksta täielikult või osaliselt investeeringu eest, mille on teinud kolmas isik. See saab aidata ligi meelitada erakapitali, mis on liidu hoonete renoveerimise määra suurendamise võti, tuua turule oskusteavet ja luua uuenduslikke ärimudeleid. Seetõttu tuleks nõuda, et mitteeluhoonete puhul, mille kasulik põrandapind on üle 750 m2, hinnataks energiatõhususe lepingute renoveerimiseks kasutamise teostatavust. See on samm edasi, et suurendada usaldust energiateenuste ettevõtjate vastu ja sillutada teed selliste projektide laiendamiseks tulevikus.

| (130) | Võttes arvesse renoveerimislaine raames järgmiseks aastakümneks seatud ambitsioonikaid renoveerimiseesmärke, on vaja suurendada sõltumatute turuvahendajate, sealhulgas ühtsete kontaktpunktide või sarnaste toetusmehhanismide rolli, et stimuleerida turu arengut nõudluse ja pakkumise poolel ning edendada energiatõhususe lepingute sõlmimist nii era- kui ka avaliku sektori hoonete renoveerimiseks. Sellega seoses võiksid olulist rolli täita kohalikud energiaagentuurid, kes saaksid kindlaks teha võimalikud vahendajad või ühtsed kontaktpunktid ja toetada nende loomist. Käesolev direktiiv peaks aitama parandada toodete, teenuste ja nõuannete kättesaadavust, sealhulgas edendades ka ettevõtjate potentsiaali täita turulünki ja pakkuda uuenduslikke viise energiatõhususe suurendamiseks, tagades samas mittediskrimineerimise põhimõtte järgimise. |
| --- | --- |

(130)

Võttes arvesse renoveerimislaine raames järgmiseks aastakümneks seatud ambitsioonikaid renoveerimiseesmärke, on vaja suurendada sõltumatute turuvahendajate, sealhulgas ühtsete kontaktpunktide või sarnaste toetusmehhanismide rolli, et stimuleerida turu arengut nõudluse ja pakkumise poolel ning edendada energiatõhususe lepingute sõlmimist nii era- kui ka avaliku sektori hoonete renoveerimiseks. Sellega seoses võiksid olulist rolli täita kohalikud energiaagentuurid, kes saaksid kindlaks teha võimalikud vahendajad või ühtsed kontaktpunktid ja toetada nende loomist. Käesolev direktiiv peaks aitama parandada toodete, teenuste ja nõuannete kättesaadavust, sealhulgas edendades ka ettevõtjate potentsiaali täita turulünki ja pakkuda uuenduslikke viise energiatõhususe suurendamiseks, tagades samas mittediskrimineerimise põhimõtte järgimise.

| (131) | Mitmes liikmesriigis seisavad energiatõhususe lepingud endiselt silmitsi oluliste takistustega, mis tulenevad allesjäänud regulatiivsetest ja mitteregulatiivsetest tõketest. Seetõttu on vaja tegeleda riiklike õigusraamistike mitmetimõistetavusega, eksperditeadmiste puudumisega, eelkõige seoses hankemenetlustega, ning konkureerivate laenude ja toetustega. |
| --- | --- |

(131)

Mitmes liikmesriigis seisavad energiatõhususe lepingud endiselt silmitsi oluliste takistustega, mis tulenevad allesjäänud regulatiivsetest ja mitteregulatiivsetest tõketest. Seetõttu on vaja tegeleda riiklike õigusraamistike mitmetimõistetavusega, eksperditeadmiste puudumisega, eelkõige seoses hankemenetlustega, ning konkureerivate laenude ja toetustega.

| (132) | Liikmesriigid peaksid jätkama avaliku sektori toetamist energiatõhususlepingute kasutuselevõtul, pakkudes näidislepinguid, milles võetakse arvesse olemasolevaid Euroopa või rahvusvahelisi standardeid, hankesuuniseid ja energiatõhususlepingute statistilise käsitlemise juhendit, mille Eurostat ja Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“) avaldasid 2018. aasta mais ja mis on pakkunud võimalusi tegeleda nende lepingute allesjäänud regulatiivsete tõketega liikmesriikides. |
| --- | --- |

(132)

Liikmesriigid peaksid jätkama avaliku sektori toetamist energiatõhususlepingute kasutuselevõtul, pakkudes näidislepinguid, milles võetakse arvesse olemasolevaid Euroopa või rahvusvahelisi standardeid, hankesuuniseid ja energiatõhususlepingute statistilise käsitlemise juhendit, mille Eurostat ja Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“) avaldasid 2018. aasta mais ja mis on pakkunud võimalusi tegeleda nende lepingute allesjäänud regulatiivsete tõketega liikmesriikides.

| (133) | Liikmesriigid on võtnud meetmeid regulatiivsete ja mitteregulatiivsete tõkete kindlakstegemiseks ja kõrvaldamiseks. On siiski vaja suurendada jõupingutusi, et kõrvaldada õigusnormidega seotud ja muud tõkked, mis takistavad energiatõhususe lepingute ja energia säästu saavutada aitavate ja kolmanda isiku poolt finantseeritud kokkulepete kasutamist. Sellisteks tõketeks on raamatupidamisreeglid ja tavad, mis takistavad kapitaliinvesteeringute ja energiatõhususe parandamise meetmetega aasta jooksul saavutatud finantssäästu adekvaatset kajastamist raamatupidamises kogu investeeringu eluea vältel. |
| --- | --- |

(133)

Liikmesriigid on võtnud meetmeid regulatiivsete ja mitteregulatiivsete tõkete kindlakstegemiseks ja kõrvaldamiseks. On siiski vaja suurendada jõupingutusi, et kõrvaldada õigusnormidega seotud ja muud tõkked, mis takistavad energiatõhususe lepingute ja energia säästu saavutada aitavate ja kolmanda isiku poolt finantseeritud kokkulepete kasutamist. Sellisteks tõketeks on raamatupidamisreeglid ja tavad, mis takistavad kapitaliinvesteeringute ja energiatõhususe parandamise meetmetega aasta jooksul saavutatud finantssäästu adekvaatset kajastamist raamatupidamises kogu investeeringu eluea vältel.

| (134) | Liikmesriigid kasutasid 2014. ja 2017. aasta riiklikke energiatõhususe tegevuskavasid, et anda aru energiatõhususe regulatiivsete ja mitteregulatiivsete tõkete kõrvaldamisel tehtud edusammudest seoses huvide lahknemisega omanike ja üürnike vahel või hoone või hoone osade omanike vahel. Liikmesriigid peaksid jätkama tööd selles suunas ja kasutama ära energiatõhususe potentsiaali Eurostati 2016. aasta statistika kontekstis, eelkõige asjaolu, et rohkem kui neli eurooplast kümnest elab korterites ja rohkem kui kolm eurooplast kümnest on üürnikud. |
| --- | --- |

(134)

Liikmesriigid kasutasid 2014. ja 2017. aasta riiklikke energiatõhususe tegevuskavasid, et anda aru energiatõhususe regulatiivsete ja mitteregulatiivsete tõkete kõrvaldamisel tehtud edusammudest seoses huvide lahknemisega omanike ja üürnike vahel või hoone või hoone osade omanike vahel. Liikmesriigid peaksid jätkama tööd selles suunas ja kasutama ära energiatõhususe potentsiaali Eurostati 2016. aasta statistika kontekstis, eelkõige asjaolu, et rohkem kui neli eurooplast kümnest elab korterites ja rohkem kui kolm eurooplast kümnest on üürnikud.

| (135) | Liikmesriike, sealhulgas piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi tuleks innustada täiel määral kasutama nõukogu määruses (EL, Euratom) 2020/2093 (29) sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 raames kasutatavaid Euroopa vahendeid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/241 (30) loodud taaste- ja vastupidavusrahastut, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/523 (31) loodud programmi „InvestEU“ raames kasutatavaid finantsinstrumente ja tehnilist abi, et käivitada era- ja avaliku sektori investeeringud energiatõhususe parandamise meetmetesse. Energiatõhususse investeerimine võib aidata suurendada majanduskasvu ja tööhõivet, hoogustada innovatsiooni, vähendada leibkondade energiaostuvõimetust ning seega toetada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning keskkonnahoidlikku majanduse taastamist. Võimalike rahastamisvaldkondade hulka kuuluvad energiatõhususe meetmed avaliku sektori hoonetes ja elamufondis, spetsialistide koolituse, ümberõppe ja oskuste täiendamise arendamise kaudu eelkõige hoonete renoveerimisega seotud ametikohtadel, et soodustada tööhõivet energiatõhusussektoris. Komisjon tagab sünergia eri rahastamisvahendite vahel, eelkõige jagatud eelarve täitmise vahendite ja otsese eelarve täitmise vahendite vahel, näiteks keskselt juhitud programmid „Euroopa horisont“ ja „LIFE“, samuti toetuste, laenude ja tehnilise abi vahel, et maksimeerida nende võimendavat mõju erasektori rahastamisele ja nende mõju energiatõhususe poliitikaeesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

(135)

Liikmesriike, sealhulgas piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi tuleks innustada täiel määral kasutama nõukogu määruses (EL, Euratom) 2020/2093 (29) sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 raames kasutatavaid Euroopa vahendeid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/241 (30) loodud taaste- ja vastupidavusrahastut, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/523 (31) loodud programmi „InvestEU“ raames kasutatavaid finantsinstrumente ja tehnilist abi, et käivitada era- ja avaliku sektori investeeringud energiatõhususe parandamise meetmetesse. Energiatõhususse investeerimine võib aidata suurendada majanduskasvu ja tööhõivet, hoogustada innovatsiooni, vähendada leibkondade energiaostuvõimetust ning seega toetada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning keskkonnahoidlikku majanduse taastamist. Võimalike rahastamisvaldkondade hulka kuuluvad energiatõhususe meetmed avaliku sektori hoonetes ja elamufondis, spetsialistide koolituse, ümberõppe ja oskuste täiendamise arendamise kaudu eelkõige hoonete renoveerimisega seotud ametikohtadel, et soodustada tööhõivet energiatõhusussektoris. Komisjon tagab sünergia eri rahastamisvahendite vahel, eelkõige jagatud eelarve täitmise vahendite ja otsese eelarve täitmise vahendite vahel, näiteks keskselt juhitud programmid „Euroopa horisont“ ja „LIFE“, samuti toetuste, laenude ja tehnilise abi vahel, et maksimeerida nende võimendavat mõju erasektori rahastamisele ja nende mõju energiatõhususe poliitikaeesmärkide saavutamisele.

| (136) | Liikmesriigid peaksid innustama rahastute kasutamist, et edendada käesoleva direktiivi eesmärkide täitmist. Sellised rahastud võivad hõlmata osamakseid ja trahve käesoleva direktiivi teatud sätete rikkumise eest direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 3 kohaselt energiatõhususe suurendamiseks eraldatud vahendeid ning vahendeid, mis on eraldatud energiatõhususe suurendamiseks Euroopa vahendite ja programmide alusel ning Euroopa sihtotstarbelistest rahastamisvahenditest, näiteks Euroopa energiatõhususe fondist. |
| --- | --- |

(136)

Liikmesriigid peaksid innustama rahastute kasutamist, et edendada käesoleva direktiivi eesmärkide täitmist. Sellised rahastud võivad hõlmata osamakseid ja trahve käesoleva direktiivi teatud sätete rikkumise eest direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 3 kohaselt energiatõhususe suurendamiseks eraldatud vahendeid ning vahendeid, mis on eraldatud energiatõhususe suurendamiseks Euroopa vahendite ja programmide alusel ning Euroopa sihtotstarbelistest rahastamisvahenditest, näiteks Euroopa energiatõhususe fondist.

| (137) | Rahastud võiksid põhineda asjakohasel juhul liidu projektivõlakirjadest energiatõhususe suurendamiseks eraldatud vahenditel; EIP-st ja muudest Euroopa finantseerimisasutustest, eelkõige Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangast (edaspidi „EBRD“) ning Euroopa Nõukogu Arengupangast energiatõhususe suurendamiseks eraldatud vahenditel; finantseerimisasutustes finantsvõimendatud vahenditel; riiklikel vahenditel, sealhulgas luues õigus- ja fiskaalraamistikke, millega innustatakse energiatõhususe valdkonna algatuste ja programmide rakendamist; ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 406/2009/EÜ (32) kohaste iga-aastaste saastekvootide tuludel. |
| --- | --- |

(137)

Rahastud võiksid põhineda asjakohasel juhul liidu projektivõlakirjadest energiatõhususe suurendamiseks eraldatud vahenditel; EIP-st ja muudest Euroopa finantseerimisasutustest, eelkõige Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangast (edaspidi „EBRD“) ning Euroopa Nõukogu Arengupangast energiatõhususe suurendamiseks eraldatud vahenditel; finantseerimisasutustes finantsvõimendatud vahenditel; riiklikel vahenditel, sealhulgas luues õigus- ja fiskaalraamistikke, millega innustatakse energiatõhususe valdkonna algatuste ja programmide rakendamist; ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 406/2009/EÜ (32) kohaste iga-aastaste saastekvootide tuludel.

| (138) | Rahastud võiksid eelkõige kasutada neist allikatest saadavaid toetusi, vahendeid ja tulusid selleks, et võimaldada ja soodustada erakapitalil põhinevaid investeeringuid, eelkõige institutsionaalsetele investoritele toetudes, rakendades samal ajal vahendite jagamisel kriteeriume, mis kindlustavad nii keskkonnaalaste kui ka sotsiaalsete eesmärkide saavutamise; kasutada uuenduslikke rahastamismehhanisme, sealhulgas laenutagatisi erakapitalile, laenutagatisi energiatõhususe lepingute toetamiseks, toetusi, subsideeritud laene ja sihtotstarbelisi krediidiliine, kolmandate isikute rahastamissüsteeme, mis vähendavad energiatõhususe projektide riske ja võimaldavad kulutasuvat renoveerimist ka väikese ja keskmise sissetulekuga leibkondades; olla seotud programmide või asutustega, mis koondavad energiasäästuprojekte ja hindavad nende kvaliteeti, annavad tehnilist abi, edendavad energiateenuste turgu ja aitavad kujundada tarbija nõudlust energiateenuste järele. |
| --- | --- |

(138)

Rahastud võiksid eelkõige kasutada neist allikatest saadavaid toetusi, vahendeid ja tulusid selleks, et võimaldada ja soodustada erakapitalil põhinevaid investeeringuid, eelkõige institutsionaalsetele investoritele toetudes, rakendades samal ajal vahendite jagamisel kriteeriume, mis kindlustavad nii keskkonnaalaste kui ka sotsiaalsete eesmärkide saavutamise; kasutada uuenduslikke rahastamismehhanisme, sealhulgas laenutagatisi erakapitalile, laenutagatisi energiatõhususe lepingute toetamiseks, toetusi, subsideeritud laene ja sihtotstarbelisi krediidiliine, kolmandate isikute rahastamissüsteeme, mis vähendavad energiatõhususe projektide riske ja võimaldavad kulutasuvat renoveerimist ka väikese ja keskmise sissetulekuga leibkondades; olla seotud programmide või asutustega, mis koondavad energiasäästuprojekte ja hindavad nende kvaliteeti, annavad tehnilist abi, edendavad energiateenuste turgu ja aitavad kujundada tarbija nõudlust energiateenuste järele.

| (139) | Rahastud võiksid samuti eraldada asjakohaseid vahendeid koolitus- ja sertifitseerimisprogrammide toetuseks, millega parandatakse energiatõhususega seotud oskusi ja akrediteeritakse neid; eraldada vahendeid energiatootmise väike- ja mikrotehnoloogiate uurimiseks, tutvustamiseks ja kasutuselevõtu kiirendamiseks ning nende energiavõrguga ühendamise optimeerimiseks; olla seotud programmidega, mille eesmärk on edendada energiatõhusust kõigis ehitistes, selleks et vältida energiaostuvõimetust ja motiveerida oma ehitisi välja üürivaid majaomanikke muutma oma vara võimalikult energiatõhusaks; ning eraldada asjakohaseid vahendeid sotsiaalse dialoogi ja standardite kehtestamise toetamiseks, mille eesmärk on parandada energiatõhusust ning kindlustada tööl head töötingimused, tervisekaitse ja ohutus. |
| --- | --- |

(139)

Rahastud võiksid samuti eraldada asjakohaseid vahendeid koolitus- ja sertifitseerimisprogrammide toetuseks, millega parandatakse energiatõhususega seotud oskusi ja akrediteeritakse neid; eraldada vahendeid energiatootmise väike- ja mikrotehnoloogiate uurimiseks, tutvustamiseks ja kasutuselevõtu kiirendamiseks ning nende energiavõrguga ühendamise optimeerimiseks; olla seotud programmidega, mille eesmärk on edendada energiatõhusust kõigis ehitistes, selleks et vältida energiaostuvõimetust ja motiveerida oma ehitisi välja üürivaid majaomanikke muutma oma vara võimalikult energiatõhusaks; ning eraldada asjakohaseid vahendeid sotsiaalse dialoogi ja standardite kehtestamise toetamiseks, mille eesmärk on parandada energiatõhusust ning kindlustada tööl head töötingimused, tervisekaitse ja ohutus.

| (140) | Kasutada tuleks kättesaadavaid liidu rahastamisprogramme, finantsinstrumente ja uuenduslikke rahastamismehhanisme, et avaliku sektori asutuste hoonete energiatõhususe suurendamise eesmärk praktikas ellu viia. Sellega seoses võivad liikmesriigid vastavalt otsusele nr 406/2009/EÜ kasutada oma iga-aastastest saastekvootidest saadavaid tulusid selliste mehhanismide väljatöötamisel vabatahtlikkuse alusel ja võttes arvesse riiklikke eelarvereegleid. Komisjon ja liikmesriigid peaksid andma piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele selliste liidu rahastamisprogrammide, finantsinstrumentide ja uuenduslike rahastamismehhanismide kohta piisavat teavet. |
| --- | --- |

(140)

Kasutada tuleks kättesaadavaid liidu rahastamisprogramme, finantsinstrumente ja uuenduslikke rahastamismehhanisme, et avaliku sektori asutuste hoonete energiatõhususe suurendamise eesmärk praktikas ellu viia. Sellega seoses võivad liikmesriigid vastavalt otsusele nr 406/2009/EÜ kasutada oma iga-aastastest saastekvootidest saadavaid tulusid selliste mehhanismide väljatöötamisel vabatahtlikkuse alusel ja võttes arvesse riiklikke eelarvereegleid. Komisjon ja liikmesriigid peaksid andma piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele selliste liidu rahastamisprogrammide, finantsinstrumentide ja uuenduslike rahastamismehhanismide kohta piisavat teavet.

| (141) | Komisjon peaks energiatõhususe eesmärgi taotlemisel jälgima asjaomaste meetmete mõju direktiivile 2003/87/EÜ, et säilitada ELi HKSi stiimulid, millega soodustatakse investeerimist vähese süsinikuheitega tehnoloogiasse, ja et valmistada ELi HKSis osalevaid sektoreid ette tulevikus vajalikuks innovatsiooniks. Komisjon peab jälgima mõju tööstussektoritele, mille puhul peetakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks ja mis on loetletud komisjoni otsuse 2014/746/EL (33) lisas, et tagada, et käesolev direktiiv toetaks, mitte ei takistaks nende sektorite arengut. |
| --- | --- |

(141)

Komisjon peaks energiatõhususe eesmärgi taotlemisel jälgima asjaomaste meetmete mõju direktiivile 2003/87/EÜ, et säilitada ELi HKSi stiimulid, millega soodustatakse investeerimist vähese süsinikuheitega tehnoloogiasse, ja et valmistada ELi HKSis osalevaid sektoreid ette tulevikus vajalikuks innovatsiooniks. Komisjon peab jälgima mõju tööstussektoritele, mille puhul peetakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks ja mis on loetletud komisjoni otsuse 2014/746/EL (33) lisas, et tagada, et käesolev direktiiv toetaks, mitte ei takistaks nende sektorite arengut.

| (142) | Liikmesriikide meetmeid peaksid toetama hästi läbi mõeldud ja tulemuslikud liidu rahastamisvahendid programmi „InvestEU“ raames, samuti EIP ning EBRD rahastamine, mis peaks toetama investeeringuid energiatõhususse energiaahela kõikides etappides ning kasutama põhjalikku kulude-tulude analüüsi liigendatud diskontomäärade mudeliga. Rahaline toetus peaks keskenduma energiatõhususe suurendamise kulutõhusatele meetoditele, mis tooksid kaasa energiatarbimise vähenemise. EIP ning EBRD peaksid koostama ja looma koos riiklike arengupankadega energiatõhusussektorile kohandatud programmid ja projektid, sealhulgas energiaostuvõimetutele leibkondadele, ning neid rahastama. |
| --- | --- |

(142)

Liikmesriikide meetmeid peaksid toetama hästi läbi mõeldud ja tulemuslikud liidu rahastamisvahendid programmi „InvestEU“ raames, samuti EIP ning EBRD rahastamine, mis peaks toetama investeeringuid energiatõhususse energiaahela kõikides etappides ning kasutama põhjalikku kulude-tulude analüüsi liigendatud diskontomäärade mudeliga. Rahaline toetus peaks keskenduma energiatõhususe suurendamise kulutõhusatele meetoditele, mis tooksid kaasa energiatarbimise vähenemise. EIP ning EBRD peaksid koostama ja looma koos riiklike arengupankadega energiatõhusussektorile kohandatud programmid ja projektid, sealhulgas energiaostuvõimetutele leibkondadele, ning neid rahastama.

| (143) | Sektoriülene õigus loob tugeva aluse tarbijakaitsele seoses paljude praeguste energiateenustega ja areneb tulevikus tõenäoliselt edasi. Siiski tuleks selgelt kehtestada teatavad tarbijate lepingulised põhiõigused. Tarbijatele tuleks teha kättesaadavaks selge ja üheselt mõistetav teave oma õiguste kohta energiasektoris. |
| --- | --- |

(143)

Sektoriülene õigus loob tugeva aluse tarbijakaitsele seoses paljude praeguste energiateenustega ja areneb tulevikus tõenäoliselt edasi. Siiski tuleks selgelt kehtestada teatavad tarbijate lepingulised põhiõigused. Tarbijatele tuleks teha kättesaadavaks selge ja üheselt mõistetav teave oma õiguste kohta energiasektoris.

| (144) | Selleks et oleks võimalik hinnata käesoleva direktiivi tulemuslikkust, tuleks sätestada nõue vaadata käesolev direktiiv läbi ning esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne hiljemalt 28. veebruariks 2027. Nimetatud läbivaatamine peaks võimaldama vajalikku kohandamist, võttes arvesse ka majanduslikku ja innovatsioonialast arengut. |
| --- | --- |

(144)

Selleks et oleks võimalik hinnata käesoleva direktiivi tulemuslikkust, tuleks sätestada nõue vaadata käesolev direktiiv läbi ning esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne hiljemalt 28. veebruariks 2027. Nimetatud läbivaatamine peaks võimaldama vajalikku kohandamist, võttes arvesse ka majanduslikku ja innovatsioonialast arengut.

| (145) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmete väljatöötamisel, elluviimisel ja hindamisel peaksid põhirolli täitma kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused, et nad saaksid nõuetekohaselt arvesse võtta klimaatilist, kultuurilist ja sotsiaalset eripära. |
| --- | --- |

(145)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmete väljatöötamisel, elluviimisel ja hindamisel peaksid põhirolli täitma kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused, et nad saaksid nõuetekohaselt arvesse võtta klimaatilist, kultuurilist ja sotsiaalset eripära.

| (146) | Võttes arvesse tehnika arengut ja taastuvate energiaallikate osakaalu suurenemist elektritootmises, tuleks muuta elektrisäästuteguri vaikeväärtust kWh, et see kajastaks elektri ja muude energiakandjate primaarenergiateguri muutumist. Arvutusmeetod on kooskõlas Eurostati energiabilansside ja määratlustega, välja arvatud soojus- ja elektrienergia koostootmisjaamades soojus- ja elektrienergia jaoks mõeldud sisendkütuse kindlaksmääramise meetodi osas, mille puhul kütusetarbimise kindlaksmääramiseks vajalik võrdlussüsteemi tõhusus oli kooskõlas Eurostati 2015. ja 2020. aasta andmetega. Energiaallikate jaotust kajastava elektri primaarenergiateguri arvutamine põhineb aasta keskmistel väärtustel. „Füüsilise energiasisalduse“ arvutamise meetodit kasutatakse tuumaelektrienergia ja -soojusenergia puhul ning „tehnilise muundamise“ meetodit fossiilkütustest ja biomassist toodetud elektri- ja soojusenergia puhul. Sellise taastuvenergia puhul, mida ei saada põlemise teel, kasutatakse „koguprimaarenergia“ meetodile vastavat samaväärset meetodit. Primaarenergia osa arvutamiseks elektrienergia koostootmise korral kasutatakse käesolevas direktiivis sätestatud meetodit. Eelistatult kasutatakse keskmist, mitte marginaalset turuosa. Muundamise kasuteguriks valitakse 100 % sellise taastuvenergia puhul, mida ei saada põlemise teel, 10 % geotermiliste elektrijaamade ja 33 % tuumaelektrijaamade puhul. Koostootmise korral arvutatakse kogutõhusus Eurostati viimaste andmete alusel. Arvesse võetakse muundamisel, edastamisel ja jaotamisel tekkinud kadusid. Muude energiakandjate kui elektrienergia jaotuskadusid ei võeta arvutustes arvesse usaldusväärsete andmete puudumise ja arvutamise keerukuse tõttu. Süsteemi piirtingimuste osas loetakse primaarenergiategur võrdseks ühega kõigi energiaallikate korral. Elektrienergia primaarenergiateguri valitud koefitsient on 2024. ja 2025. aasta väärtuste keskmine, sest tulevikku vaatav primaarenergiategur on retrospektiivsest tegurist asjakohasem näitaja. Analüüs hõlmab liikmesriike ja Norrat. Norra andmekogum põhineb Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku andmetel. |
| --- | --- |

(146)

Võttes arvesse tehnika arengut ja taastuvate energiaallikate osakaalu suurenemist elektritootmises, tuleks muuta elektrisäästuteguri vaikeväärtust kWh, et see kajastaks elektri ja muude energiakandjate primaarenergiateguri muutumist. Arvutusmeetod on kooskõlas Eurostati energiabilansside ja määratlustega, välja arvatud soojus- ja elektrienergia koostootmisjaamades soojus- ja elektrienergia jaoks mõeldud sisendkütuse kindlaksmääramise meetodi osas, mille puhul kütusetarbimise kindlaksmääramiseks vajalik võrdlussüsteemi tõhusus oli kooskõlas Eurostati 2015. ja 2020. aasta andmetega. Energiaallikate jaotust kajastava elektri primaarenergiateguri arvutamine põhineb aasta keskmistel väärtustel. „Füüsilise energiasisalduse“ arvutamise meetodit kasutatakse tuumaelektrienergia ja -soojusenergia puhul ning „tehnilise muundamise“ meetodit fossiilkütustest ja biomassist toodetud elektri- ja soojusenergia puhul. Sellise taastuvenergia puhul, mida ei saada põlemise teel, kasutatakse „koguprimaarenergia“ meetodile vastavat samaväärset meetodit. Primaarenergia osa arvutamiseks elektrienergia koostootmise korral kasutatakse käesolevas direktiivis sätestatud meetodit. Eelistatult kasutatakse keskmist, mitte marginaalset turuosa. Muundamise kasuteguriks valitakse 100 % sellise taastuvenergia puhul, mida ei saada põlemise teel, 10 % geotermiliste elektrijaamade ja 33 % tuumaelektrijaamade puhul. Koostootmise korral arvutatakse kogutõhusus Eurostati viimaste andmete alusel. Arvesse võetakse muundamisel, edastamisel ja jaotamisel tekkinud kadusid. Muude energiakandjate kui elektrienergia jaotuskadusid ei võeta arvutustes arvesse usaldusväärsete andmete puudumise ja arvutamise keerukuse tõttu. Süsteemi piirtingimuste osas loetakse primaarenergiategur võrdseks ühega kõigi energiaallikate korral. Elektrienergia primaarenergiateguri valitud koefitsient on 2024. ja 2025. aasta väärtuste keskmine, sest tulevikku vaatav primaarenergiategur on retrospektiivsest tegurist asjakohasem näitaja. Analüüs hõlmab liikmesriike ja Norrat. Norra andmekogum põhineb Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku andmetel.

| (147) | Energiasäästu, mis tuleneb liidu õiguse rakendamisest, ei peaks saama teatada, välja arvatud juhul, kui energiasääst tuleneb meetmest, mis läheb kaugemale asjaomase liidu õigusaktiga nõutavast miinimumist, kas kehtestades rangemad energiatõhususnõuded liikmesriigi tasandil või suurendades meetme kasutuselevõttu. Hoonetel on märkimisväärne potentsiaal suurendada veelgi energiatõhusust ning hoonete renoveerimine on oluline ja pikaajalise mastaabisäästu mõjuga tahk energiasäästu suurendamises. Seepärast on vaja selgitada, et teatada saab kogu energiasäästu, mis saadakse olemasolevate hoonete renoveerimise edendamise meetmetega, kui see sääst saadakse lisaks säästule, mida oleks saadud poliitikameetmete puudumise korral, ja kui liikmesriik tõendab, et kohustatud, osaleva või volitatud isiku tegevus on tegelikult aidanud saavutada teatatud energiasäästu. |
| --- | --- |

(147)

Energiasäästu, mis tuleneb liidu õiguse rakendamisest, ei peaks saama teatada, välja arvatud juhul, kui energiasääst tuleneb meetmest, mis läheb kaugemale asjaomase liidu õigusaktiga nõutavast miinimumist, kas kehtestades rangemad energiatõhususnõuded liikmesriigi tasandil või suurendades meetme kasutuselevõttu. Hoonetel on märkimisväärne potentsiaal suurendada veelgi energiatõhusust ning hoonete renoveerimine on oluline ja pikaajalise mastaabisäästu mõjuga tahk energiasäästu suurendamises. Seepärast on vaja selgitada, et teatada saab kogu energiasäästu, mis saadakse olemasolevate hoonete renoveerimise edendamise meetmetega, kui see sääst saadakse lisaks säästule, mida oleks saadud poliitikameetmete puudumise korral, ja kui liikmesriik tõendab, et kohustatud, osaleva või volitatud isiku tegevus on tegelikult aidanud saavutada teatatud energiasäästu.

| (148) | Kooskõlas komisjoni 25. veebruari 2015. aasta teatisega „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegia“ ja parema õigusloome põhimõtetega tuleks pöörata rohkem tähelepanu energiatõhususkohustuste süsteemide ja alternatiivsete poliitikameetmete rakendamise seire- ja kontrollinormidele, sealhulgas nõudele kontrollida meetmete statistiliselt representatiivset valimit. |
| --- | --- |

(148)

Kooskõlas komisjoni 25. veebruari 2015. aasta teatisega „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegia“ ja parema õigusloome põhimõtetega tuleks pöörata rohkem tähelepanu energiatõhususkohustuste süsteemide ja alternatiivsete poliitikameetmete rakendamise seire- ja kontrollinormidele, sealhulgas nõudele kontrollida meetmete statistiliselt representatiivset valimit.

| (149) | Energia, mis toodetakse hoonete välispinnal või sees taastuvenergiaalaste tehniliste lahenduste abil, vähendab fossiilkütustest toodetud energia kogust. Energiatarbimise vähendamine ja taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamine ehitussektoris on olulised meetmed, mis vähendavad liidu energiasõltuvust ja kasvuhoonegaaside heidet, eriti arvestades 2030. aastaks püstitatud kaalukaid kliima- ja energiaeesmärke ning Pariisi kokkuleppe raames võetud üleilmset kohustust. Kumulatiivse energiasäästu kohustuse täitmiseks on liikmesriikidel võimalik võtta arvesse taastuvenergiat edendavatest meetmetest tulenevat energiasäästu, et täita nende energiasäästu nõudeid, järgides käesolevas direktiivis sätestatud arvutusmeetodit. Arvesse ei tuleks võtta fossiilkütuse otsepõletamisega seotud poliitikameetmetega saavutatud energiasäästu. |
| --- | --- |

(149)

Energia, mis toodetakse hoonete välispinnal või sees taastuvenergiaalaste tehniliste lahenduste abil, vähendab fossiilkütustest toodetud energia kogust. Energiatarbimise vähendamine ja taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamine ehitussektoris on olulised meetmed, mis vähendavad liidu energiasõltuvust ja kasvuhoonegaaside heidet, eriti arvestades 2030. aastaks püstitatud kaalukaid kliima- ja energiaeesmärke ning Pariisi kokkuleppe raames võetud üleilmset kohustust. Kumulatiivse energiasäästu kohustuse täitmiseks on liikmesriikidel võimalik võtta arvesse taastuvenergiat edendavatest meetmetest tulenevat energiasäästu, et täita nende energiasäästu nõudeid, järgides käesolevas direktiivis sätestatud arvutusmeetodit. Arvesse ei tuleks võtta fossiilkütuse otsepõletamisega seotud poliitikameetmetega saavutatud energiasäästu.

| (150) | Mõned käesoleva direktiiviga tehtud muudatused võivad nõuda määruse (EL) 2018/1999 hilisemat muutmist, et tagada kahe õigusakti sidusus. Uusi sätteid, mis on seotud peamiselt liikmesriikide panuste kindlaksmääramise, puudujäägi vähendamise mehhanismide ja aruandluskohustustega, tuleks pärast määruse muutmist kõnealuse määrusega ühtlustada ja need sellesse üle kanda. Pidades silmas käesolevas direktiivis kavandatavaid muudatusi, tuleks mõned määruse (EL) 2018/1999 sätted samuti ümber hinnata. Täiendavate aruande- ja järelevalvenõuetega ei tohiks luua uusi paralleelseid aruandlussüsteeme, vaid nende suhtes kohaldataks määruse (EL) 2018/1999 kohast olemasolevat seire- ja aruandlusraamistikku. |
| --- | --- |

(150)

Mõned käesoleva direktiiviga tehtud muudatused võivad nõuda määruse (EL) 2018/1999 hilisemat muutmist, et tagada kahe õigusakti sidusus. Uusi sätteid, mis on seotud peamiselt liikmesriikide panuste kindlaksmääramise, puudujäägi vähendamise mehhanismide ja aruandluskohustustega, tuleks pärast määruse muutmist kõnealuse määrusega ühtlustada ja need sellesse üle kanda. Pidades silmas käesolevas direktiivis kavandatavaid muudatusi, tuleks mõned määruse (EL) 2018/1999 sätted samuti ümber hinnata. Täiendavate aruande- ja järelevalvenõuetega ei tohiks luua uusi paralleelseid aruandlussüsteeme, vaid nende suhtes kohaldataks määruse (EL) 2018/1999 kohast olemasolevat seire- ja aruandlusraamistikku.

| (151) | Selleks et edendada käesoleva direktiivi praktilist rakendamist riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, peaks komisjon jätkuvalt toetama kogemuste vahetamist tavade, võrdlusuuringute, võrgustike loomise ja uuenduslike tavade vallas veebiplatvormi kaudu. |
| --- | --- |

(151)

Selleks et edendada käesoleva direktiivi praktilist rakendamist riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, peaks komisjon jätkuvalt toetama kogemuste vahetamist tavade, võrdlusuuringute, võrgustike loomise ja uuenduslike tavade vallas veebiplatvormi kaudu.

| (152) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt saavutada liidu energiatõhususe eesmärk ning sillutada teed edasisele energiatõhususe parandamisele ja kliimaneutraalsusele, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(152)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt saavutada liidu energiatõhususe eesmärk ning sillutada teed edasisele energiatõhususe parandamisele ja kliimaneutraalsusele, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (153) | Selleks et lubada tehnilise arenguga kohandamist ja muutusi energiaallikate jaotumises, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad käesoleva direktiivi alusel sätestatud tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste läbivaatamist, käesoleva direktiivi lisades osutatud väärtusi, arvutusmeetodeid, primaarenergia koefitsiendi vaikeväärtusi ja nõudeid ning käesoleva direktiivi täiendamist, luues ühise liidu kava tema territooriumil asuvate andmekeskuste säästlikkuse hindamiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (34) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(153)

Selleks et lubada tehnilise arenguga kohandamist ja muutusi energiaallikate jaotumises, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad käesoleva direktiivi alusel sätestatud tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste läbivaatamist, käesoleva direktiivi lisades osutatud väärtusi, arvutusmeetodeid, primaarenergia koefitsiendi vaikeväärtusi ja nõudeid ning käesoleva direktiivi täiendamist, luues ühise liidu kava tema territooriumil asuvate andmekeskuste säästlikkuse hindamiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (34) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (154) | Määrust (EU) 2023/955 tuleks muuta, et võtta arvesse käesolevas direktiivis sätestatud energiaostuvõimetuse mõiste määratlust. See tagaks järjepidevuse, sidususe, vastastikuse täiendavuse ja koostoime eri instrumentide ja rahastamisvahendite vahel, eelkõige energiaostuvõimetute leibkondade puhul. |
| --- | --- |

(154)

Määrust (EU) 2023/955 tuleks muuta, et võtta arvesse käesolevas direktiivis sätestatud energiaostuvõimetuse mõiste määratlust. See tagaks järjepidevuse, sidususe, vastastikuse täiendavuse ja koostoime eri instrumentide ja rahastamisvahendite vahel, eelkõige energiaostuvõimetute leibkondade puhul.

| (155) | Kohustus võtta käesolev direktiiv liikmesriigi õigusesse üle piirdub sätetega, mida on võrreldes varasema direktiiviga oluliselt muudetud. Muutmata sätete ülevõtmise kohustus tuleneb varasemast direktiivist. |
| --- | --- |

(155)

Kohustus võtta käesolev direktiiv liikmesriigi õigusesse üle piirdub sätetega, mida on võrreldes varasema direktiiviga oluliselt muudetud. Muutmata sätete ülevõtmise kohustus tuleneb varasemast direktiivist.

| (156) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud XVI lisa B osas osutatud direktiivide liikmesriigi õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega, |
| --- | --- |

(156)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud XVI lisa B osas osutatud direktiivide liikmesriigi õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

SISU, REGULEERIMISALA, MÕISTED JA ENERGIATÕHUSUSE EESMÄRGID

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesolevas direktiivis kehtestatakse liidus energiatõhususe edendamise meetmete ühine raamistik, et tagada liidu energiatõhususe eesmärkide täitmine ning võimalus energiatõhusust jätkuvalt parandada. Selle ühise raamistiku eesmärk on aidata kaasa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119 (35) rakendamisele ja liidu energiavarustuskindlusele, vähendades liidu sõltuvust energiaimpordist, sealhulgas fossiilkütustest.

Käesolevas direktiivis kehtestatakse normid, mille eesmärk on viia energiatõhusus esmatähtsana ellu kõigis sektorites, ja kõrvaldada energiaturutõkked ning energia tõhusat tarnimist, ülekannet, salvestamist ja kasutamist takistavad turutõrked. Sellega nähakse ette ka soovituslike riiklike energiatõhususpanuste kindlaksmääramine aastaks 2030.

Käesolev direktiiv aitab rakendada energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, andes ühtlasi panuse selleks, et liit oleks kaasav, õiglane ja jõukas ühiskond, millel on kaasaegne, ressursitõhus ja konkurentsivõimeline majandus.

2.   Käesolevas direktiivis sätestatud nõuded on miinimumnõuded ega takista ühelgi liikmesriigil säilitada või kehtestada rangemaid meetmeid. Sellised meetmed on kooskõlas liidu õigusega. Kui liikmesriigi õigusaktides nähakse ette rangemad meetmed, teavitab liikmesriik sellistest õigusaktidest komisjoni.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „energia“ – energiatooted nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1099/2008 (36) artikli 2 punktis d; |
| --- | --- |

1)

„energia“ – energiatooted nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1099/2008 (36) artikli 2 punktis d;

36

| 2) | „energiatõhususe esikohale seadmine“ – energiatõhususe esikohale seadmine, nagu on määratletud määruse (EL) 2018/1999 artikli 2 punktis 18; |
| --- | --- |

2)

„energiatõhususe esikohale seadmine“ – energiatõhususe esikohale seadmine, nagu on määratletud määruse (EL) 2018/1999 artikli 2 punktis 18;

| 3) | „energiasüsteem“ – süsteem, mis on eelkõige ette nähtud energiateenuste osutamiseks, et rahuldada lõpptarbimissektorite energianõudlust soojuse, kütuste ja elektri kujul; |
| --- | --- |

3)

„energiasüsteem“ – süsteem, mis on eelkõige ette nähtud energiateenuste osutamiseks, et rahuldada lõpptarbimissektorite energianõudlust soojuse, kütuste ja elektri kujul;

| 4) | „süsteemi tõhusus“ – energiatõhusate lahenduste valimine, juhul kui nad võimaldavad ka kulutõhusat süsinikuheite vähendamist, täiendavat paindlikkust ja ressursside tõhusat kasutamist; |
| --- | --- |

4)

„süsteemi tõhusus“ – energiatõhusate lahenduste valimine, juhul kui nad võimaldavad ka kulutõhusat süsinikuheite vähendamist, täiendavat paindlikkust ja ressursside tõhusat kasutamist;

| 5) | „primaarenergia tarbimine“ – kättesaadava energia brutotarbimine, välja arvatud rahvusvahelised merepunkrivarud, mitteenergeetilised lõpptarbimisalad ja ümbritseva keskkonna energia; |
| --- | --- |

5)

„primaarenergia tarbimine“ – kättesaadava energia brutotarbimine, välja arvatud rahvusvahelised merepunkrivarud, mitteenergeetilised lõpptarbimisalad ja ümbritseva keskkonna energia;

| 6) | „energia lõpptarbimine“ – kogu energia, mis tarnitakse tööstussektorile, transpordisektorile, sealhulgas rahvusvaheliste õhuvedude energiatarbimiseks, leibkondadele, avalike ja erateenuste sektorile, põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektorile ning muudele lõpptarbimissektoritele, välja arvatud rahvusvaheliste merepunkrivarude energia tarbimine, ümbritseva keskkonna energia ning tarned muundamissektorile ja energiasektorile ning edastamisel ja jaotamisel tekkinud kaod, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1099/2008 A lisas; |
| --- | --- |

6)

„energia lõpptarbimine“ – kogu energia, mis tarnitakse tööstussektorile, transpordisektorile, sealhulgas rahvusvaheliste õhuvedude energiatarbimiseks, leibkondadele, avalike ja erateenuste sektorile, põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektorile ning muudele lõpptarbimissektoritele, välja arvatud rahvusvaheliste merepunkrivarude energia tarbimine, ümbritseva keskkonna energia ning tarned muundamissektorile ja energiasektorile ning edastamisel ja jaotamisel tekkinud kaod, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1099/2008 A lisas;

| 7) | „ümbritseva keskkonna energia“ – ümbritseva keskkonna energia nagu see on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 2; |
| --- | --- |

7)

„ümbritseva keskkonna energia“ – ümbritseva keskkonna energia nagu see on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 2;

| 8) | „energiatõhusus“ – töö, teenuse, kauba või energia väljundi ja energiasisendi vaheline suhe; |
| --- | --- |

8)

„energiatõhusus“ – töö, teenuse, kauba või energia väljundi ja energiasisendi vaheline suhe;

| 9) | „energiasääst“ – säästetud energia hulk, mis määratakse mõõtes või hinnates või nii mõõtes kui hinnates tarbimist enne ja pärast energiatõhususe parandamise meetme rakendamist, tagades samas energiatarbimist mõjutavate välistingimuste normaliseerimise; |
| --- | --- |

9)

„energiasääst“ – säästetud energia hulk, mis määratakse mõõtes või hinnates või nii mõõtes kui hinnates tarbimist enne ja pärast energiatõhususe parandamise meetme rakendamist, tagades samas energiatarbimist mõjutavate välistingimuste normaliseerimise;

| 10) | „energiatõhususe paranemine“ – energiatõhususe suurenemine tehnoloogiliste, käitumuslike või majanduslike muutuste tulemusel; |
| --- | --- |

10)

„energiatõhususe paranemine“ – energiatõhususe suurenemine tehnoloogiliste, käitumuslike või majanduslike muutuste tulemusel;

| 11) | „energiateenus“ – füüsiline kasu, teenus või kaup, mis saadakse energia kombineerimisel energiatõhusa tehnoloogiaga või tegevusega, mis võib hõlmata teenuse osutamiseks vajalikke toiminguid, hooldust ja kontrolli, mida tehakse lepingu alusel ja mille puhul on tõestatud, et tavaolukorras viib see kontrollitava ja mõõdetava või hinnatava energiatõhususe paranemiseni või primaarenergia säästmiseni; |
| --- | --- |

11)

„energiateenus“ – füüsiline kasu, teenus või kaup, mis saadakse energia kombineerimisel energiatõhusa tehnoloogiaga või tegevusega, mis võib hõlmata teenuse osutamiseks vajalikke toiminguid, hooldust ja kontrolli, mida tehakse lepingu alusel ja mille puhul on tõestatud, et tavaolukorras viib see kontrollitava ja mõõdetava või hinnatava energiatõhususe paranemiseni või primaarenergia säästmiseni;

| 12) | „avaliku sektori asutused“ – riiklikud, piirkondlikud või kohalikud asutused ning selliste asutuste poolt otse rahastatavad ja hallatavad üksused, mis ei tegele tööstuse ega äritegevusega; |
| --- | --- |

12)

„avaliku sektori asutused“ – riiklikud, piirkondlikud või kohalikud asutused ning selliste asutuste poolt otse rahastatavad ja hallatavad üksused, mis ei tegele tööstuse ega äritegevusega;

| 13) | „kasulik üldpõrandapind“ – hoone või selle osa põrandapind, mille sisekliima reguleerimiseks kasutatakse energiat; |
| --- | --- |

13)

„kasulik üldpõrandapind“ – hoone või selle osa põrandapind, mille sisekliima reguleerimiseks kasutatakse energiat;

| 14) | „avaliku sektori hankijad“ – avaliku sektori hankijad, nagu need on määratletud direktiivi 2014/23/EL artikli 6 lõikes 1, direktiivi 2014/24/EL artikli 2 lõike 1 punktis 1 ja direktiivi 2014/25/EL artikli 3 lõikes 1; |
| --- | --- |

14)

„avaliku sektori hankijad“ – avaliku sektori hankijad, nagu need on määratletud direktiivi 2014/23/EL artikli 6 lõikes 1, direktiivi 2014/24/EL artikli 2 lõike 1 punktis 1 ja direktiivi 2014/25/EL artikli 3 lõikes 1;

| 15) | „võrgustiku sektori hankijad“ – võrgustiku sektori hankijad, nagu need on määratletud direktiivi 2014/23/EL artikli 7 lõikes 1 ja direktiivi 2014/25/EL artikli 4 lõikes 1; |
| --- | --- |

15)

„võrgustiku sektori hankijad“ – võrgustiku sektori hankijad, nagu need on määratletud direktiivi 2014/23/EL artikli 7 lõikes 1 ja direktiivi 2014/25/EL artikli 4 lõikes 1;

| 16) | „energiajuhtimissüsteem“ – kogum üksteisega seotud või üksteist mõjutavaid elemente, mis esinevad strateegias, millega kehtestatakse energiatõhususeesmärk ja kava selle eesmärgi saavutamiseks, sealhulgas tegeliku energiatarbimise seire, energiatõhususe suurendamiseks võetavad meetmed ja edusammude mõõtmine; |
| --- | --- |

16)

„energiajuhtimissüsteem“ – kogum üksteisega seotud või üksteist mõjutavaid elemente, mis esinevad strateegias, millega kehtestatakse energiatõhususeesmärk ja kava selle eesmärgi saavutamiseks, sealhulgas tegeliku energiatarbimise seire, energiatõhususe suurendamiseks võetavad meetmed ja edusammude mõõtmine;

| 17) | „Euroopa standard“ – Euroopa Standardikomitee, Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee või Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudi vastu võetud ja avalikuks kasutuseks kättesaadavaks tehtud standard; |
| --- | --- |

17)

„Euroopa standard“ – Euroopa Standardikomitee, Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee või Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudi vastu võetud ja avalikuks kasutuseks kättesaadavaks tehtud standard;

| 18) | „rahvusvaheline standard“ – Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni vastu võetud ja avalikuks kasutuseks kättesaadavaks tehtud standard; |
| --- | --- |

18)

„rahvusvaheline standard“ – Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni vastu võetud ja avalikuks kasutuseks kättesaadavaks tehtud standard;

| 19) | „kohustatud isik“ – energiatarnija, energia jaemüügi ettevõtja või põhivõrguettevõtja, kes on seotud artiklis 9 osutatud riiklike energiatõhususkohustuste süsteemidega; |
| --- | --- |

19)

„kohustatud isik“ – energiatarnija, energia jaemüügi ettevõtja või põhivõrguettevõtja, kes on seotud artiklis 9 osutatud riiklike energiatõhususkohustuste süsteemidega;

| 20) | „volitatud isik“ – juriidiline isik, kellele valitsus või muu avaliku sektori asutus on delegeerinud volitused arendada, juhtida või hallata rahastamiskava selle valitsuse või muu avaliku sektori asutuse nimel; |
| --- | --- |

20)

„volitatud isik“ – juriidiline isik, kellele valitsus või muu avaliku sektori asutus on delegeerinud volitused arendada, juhtida või hallata rahastamiskava selle valitsuse või muu avaliku sektori asutuse nimel;

| 21) | „osalev isik“ – ettevõtja või avaliku sektori asutus, kes on võtnud endale vabatahtliku kokkuleppega kohustuse saavutada teatavad eesmärgid või kes on hõlmatud riikliku regulatiivse poliitikainstrumendiga; |
| --- | --- |

21)

„osalev isik“ – ettevõtja või avaliku sektori asutus, kes on võtnud endale vabatahtliku kokkuleppega kohustuse saavutada teatavad eesmärgid või kes on hõlmatud riikliku regulatiivse poliitikainstrumendiga;

| 22) | „avaliku sektori rakendusasutus“ – avalik-õiguslik asutus, kes vastutab energia või süsiniku maksustamise, rahastamiskavade ja -instrumentide, fiskaalsete stiimulite, standardite ja normide, energiamärgistuse süsteemide, koolitus- või haridustegevuse elluviimise või jälgimise eest; |
| --- | --- |

22)

„avaliku sektori rakendusasutus“ – avalik-õiguslik asutus, kes vastutab energia või süsiniku maksustamise, rahastamiskavade ja -instrumentide, fiskaalsete stiimulite, standardite ja normide, energiamärgistuse süsteemide, koolitus- või haridustegevuse elluviimise või jälgimise eest;

| 23) | „poliitikameede“ – regulatiivne, finants-, fiskaal-, vabatahtlik või teabe andmise instrument, mille liikmesriik on ametlikult kehtestanud ja rakendanud turuosalistele toetava raamistiku, nõude või stiimuli loomiseks, et pakkuda ja osta energiateenuseid ja võtta muid energiatõhususe parandamise meetmeid; |
| --- | --- |

23)

„poliitikameede“ – regulatiivne, finants-, fiskaal-, vabatahtlik või teabe andmise instrument, mille liikmesriik on ametlikult kehtestanud ja rakendanud turuosalistele toetava raamistiku, nõude või stiimuli loomiseks, et pakkuda ja osta energiateenuseid ja võtta muid energiatõhususe parandamise meetmeid;

| 24) | „üksikmeede“ – meede, mis viib energiatõhususe kontrollitava ja mõõdetava või hinnatava paranemiseni ja mis võetakse poliitilise meetme tulemusel; |
| --- | --- |

24)

„üksikmeede“ – meede, mis viib energiatõhususe kontrollitava ja mõõdetava või hinnatava paranemiseni ja mis võetakse poliitilise meetme tulemusel;

| 25) | „energiatarnija“ – füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas jaotusvõrguettevõtja, kes vastutab energia transpordi eest selle tarnimiseks lõpptarbijatele või jaotusjaamadele, kes müüvad energiat lõpptarbijatele; |
| --- | --- |

25)

„energiatarnija“ – füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas jaotusvõrguettevõtja, kes vastutab energia transpordi eest selle tarnimiseks lõpptarbijatele või jaotusjaamadele, kes müüvad energiat lõpptarbijatele;

| 26) | „jaotusvõrguettevõtja“ – direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punktis 29 määratletud jaotusvõrguettevõtja elektri puhul või direktiivi 2009/73/EÜ artikli 2 punktis 6 määratletud jaotussüsteemi haldur gaasi puhul; |
| --- | --- |

26)

„jaotusvõrguettevõtja“ – direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punktis 29 määratletud jaotusvõrguettevõtja elektri puhul või direktiivi 2009/73/EÜ artikli 2 punktis 6 määratletud jaotussüsteemi haldur gaasi puhul;

| 27) | „energia jaemüügi ettevõtja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes müüb energiat lõpptarbijatele; |
| --- | --- |

27)

„energia jaemüügi ettevõtja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes müüb energiat lõpptarbijatele;

| 28) | „lõpptarbija“ – füüsiline või juriidiline isik, kes ostab energiat oma lõpptarbimiseks; |
| --- | --- |

28)

„lõpptarbija“ – füüsiline või juriidiline isik, kes ostab energiat oma lõpptarbimiseks;

| 29) | „energiateenuseosutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes tarnib energiateenused või energiatõhususe parandamise meetmed lõpptarbija seadmesse või ruumidesse; |
| --- | --- |

29)

„energiateenuseosutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes tarnib energiateenused või energiatõhususe parandamise meetmed lõpptarbija seadmesse või ruumidesse;

| 30) | „väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad“ või „VKEd“ – komisjoni soovituse 2003/361/EÜ (37) lisa artikli 2 lõikes 1 määratletud ettevõtjad; |
| --- | --- |

30)

„väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad“ või „VKEd“ – komisjoni soovituse 2003/361/EÜ (37) lisa artikli 2 lõikes 1 määratletud ettevõtjad;

37

| 31) | „mikroettevõtja“ – soovituse 2003/361/EÜ lisa artikli 2 lõikes 3 määratletud ettevõtja; |
| --- | --- |

31)

„mikroettevõtja“ – soovituse 2003/361/EÜ lisa artikli 2 lõikes 3 määratletud ettevõtja;

| 32) | „energiaaudit“ – süstemaatiline menetlus, mida tehakse adekvaatsete teadmiste saamiseks hoone või hoonete rühma, tööstusliku või kaubandusliku protsessi või käitise või eraõiguslike või avalik-õiguslike teenuste energiatarbimise profiili kohta ning millega määratakse kulutõhusa energiasäästu võimalused, säästu suurus ja kulutõhusa taastuvenergia tootmise võimalused, ning mille tulemuste põhjal koostatakse aruanne; |
| --- | --- |

32)

„energiaaudit“ – süstemaatiline menetlus, mida tehakse adekvaatsete teadmiste saamiseks hoone või hoonete rühma, tööstusliku või kaubandusliku protsessi või käitise või eraõiguslike või avalik-õiguslike teenuste energiatarbimise profiili kohta ning millega määratakse kulutõhusa energiasäästu võimalused, säästu suurus ja kulutõhusa taastuvenergia tootmise võimalused, ning mille tulemuste põhjal koostatakse aruanne;

| 33) | „energiatõhususe leping“ – kasusaaja ja energiatõhususe parandamise meetme osutaja vaheline lepinguline kokkulepe, mida kontrollitakse ja jälgitakse kogu lepingu kehtivuse aja jooksul ning mille alusel makstakse nimetatud meetmesse panustatud töö, tarnete või teenuste eest sõltuvalt lepingus kokku lepitud energiatõhususe parandamise tasemest või muust kokkulepitud energiatõhususe kriteeriumist, näiteks rahalisest säästust; |
| --- | --- |

33)

„energiatõhususe leping“ – kasusaaja ja energiatõhususe parandamise meetme osutaja vaheline lepinguline kokkulepe, mida kontrollitakse ja jälgitakse kogu lepingu kehtivuse aja jooksul ning mille alusel makstakse nimetatud meetmesse panustatud töö, tarnete või teenuste eest sõltuvalt lepingus kokku lepitud energiatõhususe parandamise tasemest või muust kokkulepitud energiatõhususe kriteeriumist, näiteks rahalisest säästust;

| 34) | „nutiarvestisüsteem“ – direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punktis 23 määratletud nutiarvestisüsteem või direktiivis 2009/73/EÜ osutatud arukas arvestisüsteem; |
| --- | --- |

34)

„nutiarvestisüsteem“ – direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punktis 23 määratletud nutiarvestisüsteem või direktiivis 2009/73/EÜ osutatud arukas arvestisüsteem;

| 35) | „põhivõrguettevõtja“ – direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punktis 35 määratletud põhivõrguettevõtja elektri puhul või direktiivi 2009/73/EÜ artikli 2 punktis 4 määratletud ülekandesüsteemi haldur gaasi puhul; |
| --- | --- |

35)

„põhivõrguettevõtja“ – direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punktis 35 määratletud põhivõrguettevõtja elektri puhul või direktiivi 2009/73/EÜ artikli 2 punktis 4 määratletud ülekandesüsteemi haldur gaasi puhul;

| 36) | „koostootmine“ – soojusenergia ja elektrienergia või mehaanilise energia samaaegne tootmine ühes protsessis; |
| --- | --- |

36)

„koostootmine“ – soojusenergia ja elektrienergia või mehaanilise energia samaaegne tootmine ühes protsessis;

| 37) | „majanduslikult põhjendatud nõudlus“ – nõudlus, mis ei ületa soojuse või jahutuse vajadust ja mis muidu täidetaks turutingimustel muude energiatootmisprotsessidega kui koostootmine; |
| --- | --- |

37)

„majanduslikult põhjendatud nõudlus“ – nõudlus, mis ei ületa soojuse või jahutuse vajadust ja mis muidu täidetaks turutingimustel muude energiatootmisprotsessidega kui koostootmine;

| 38) | „kasulik soojus“ – soojus, mis on toodetud koostootmisprotsessis, et täita majanduslikult põhjendatud nõudlust soojuse või jahutuse järele; |
| --- | --- |

38)

„kasulik soojus“ – soojus, mis on toodetud koostootmisprotsessis, et täita majanduslikult põhjendatud nõudlust soojuse või jahutuse järele;

| 39) | „koostoodetud elekter“ – elekter, mis on toodetud kasuliku soojuse tootmisega seotud protsessis ja arvutatud vastavalt II lisas sätestatud üldpõhimõtetele; |
| --- | --- |

39)

„koostoodetud elekter“ – elekter, mis on toodetud kasuliku soojuse tootmisega seotud protsessis ja arvutatud vastavalt II lisas sätestatud üldpõhimõtetele;

| 40) | „tõhus koostootmine“ – koostootmine, mis vastab III lisas sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

40)

„tõhus koostootmine“ – koostootmine, mis vastab III lisas sätestatud kriteeriumidele;

| 41) | „üldkasutegur“ – elektrienergia ja mehaanilise energia ning kasuliku soojuse aastatoodangu summa, mis on jagatud kütusekogusega, mida kasutati soojuse tootmiseks koostootmisprotsessis ning elektri- ja mehaanilise energia brutotoodangu saamiseks; |
| --- | --- |

41)

„üldkasutegur“ – elektrienergia ja mehaanilise energia ning kasuliku soojuse aastatoodangu summa, mis on jagatud kütusekogusega, mida kasutati soojuse tootmiseks koostootmisprotsessis ning elektri- ja mehaanilise energia brutotoodangu saamiseks;

| 42) | „elektri- ja soojusenergia suhtarv“ – koostoodetud elektri ja kasuliku soojuse suhtarv täielikul koostootmisrežiimil konkreetse seadme talitlusandmete põhjal; |
| --- | --- |

42)

„elektri- ja soojusenergia suhtarv“ – koostoodetud elektri ja kasuliku soojuse suhtarv täielikul koostootmisrežiimil konkreetse seadme talitlusandmete põhjal;

| 43) | „koostootmisseade“ – seade, mis on võimeline talitlema koostootmisrežiimil; |
| --- | --- |

43)

„koostootmisseade“ – seade, mis on võimeline talitlema koostootmisrežiimil;

| 44) | „väikekoostootmisseade“ – koostootmisseade, mille installeeritud võimsus on alla 1 MWe; |
| --- | --- |

44)

„väikekoostootmisseade“ – koostootmisseade, mille installeeritud võimsus on alla 1 MWe;

e

| 45) | „mikrokoostootmisseade“ – koostootmisseade, mille maksimaalne võimsus on alla 50 kWe; |
| --- | --- |

45)

„mikrokoostootmisseade“ – koostootmisseade, mille maksimaalne võimsus on alla 50 kWe;

e

| 46) | „tõhus kaugküte ja -jahutus“ – kaugkütte- või kaugjahutussüsteem, mis vastab artiklis 26 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

46)

„tõhus kaugküte ja -jahutus“ – kaugkütte- või kaugjahutussüsteem, mis vastab artiklis 26 sätestatud tingimustele;

| 47) | „tõhus küte ja jahutus“ – kütte- ja jahutusvõimalus, mis võrreldes praeguste suundumuste jätkumise stsenaariumit kajastava lähtestsenaariumiga vähendab mõõdetavalt primaarenergia sisendit, mida on vaja selleks, et tarnida üks saadud energiaühik asjaomase süsteemi piires kulutõhusal viisil, nagu on hinnatud käesolevas direktiivis viidatud kulude-tulude analüüsis, võttes arvesse kaevandamiseks, muundamiseks, transpordiks ja jaotamiseks vajalikku energiat; |
| --- | --- |

47)

„tõhus küte ja jahutus“ – kütte- ja jahutusvõimalus, mis võrreldes praeguste suundumuste jätkumise stsenaariumit kajastava lähtestsenaariumiga vähendab mõõdetavalt primaarenergia sisendit, mida on vaja selleks, et tarnida üks saadud energiaühik asjaomase süsteemi piires kulutõhusal viisil, nagu on hinnatud käesolevas direktiivis viidatud kulude-tulude analüüsis, võttes arvesse kaevandamiseks, muundamiseks, transpordiks ja jaotamiseks vajalikku energiat;

| 48) | „tõhus individuaalne küte ja jahutus“ – individuaalse kütte ja jahutuse tarnimise võimalus, mis võrreldes tõhusa kaugkütte ja -jahutusega vähendab mõõdetavalt taastumatu primaarenergia sisendit, mida on vaja selleks, et tarnida üks saadud energiaühik asjaomase süsteemi piires, või milleks on vaja sama, ent väiksemate kuludega taastumatu primaarenergia sisendit, võttes arvesse kaevandamiseks, muundamiseks, transpordiks ja jaotamiseks nõutavat energiat; |
| --- | --- |

48)

„tõhus individuaalne küte ja jahutus“ – individuaalse kütte ja jahutuse tarnimise võimalus, mis võrreldes tõhusa kaugkütte ja -jahutusega vähendab mõõdetavalt taastumatu primaarenergia sisendit, mida on vaja selleks, et tarnida üks saadud energiaühik asjaomase süsteemi piires, või milleks on vaja sama, ent väiksemate kuludega taastumatu primaarenergia sisendit, võttes arvesse kaevandamiseks, muundamiseks, transpordiks ja jaotamiseks nõutavat energiat;

| 49) | „andmekeskus“ – määruse (EÜ) nr 1099/2008 A lisa punktis 2.6.3.1.16 määratletud andmekeskus; |
| --- | --- |

49)

„andmekeskus“ – määruse (EÜ) nr 1099/2008 A lisa punktis 2.6.3.1.16 määratletud andmekeskus;

| 50) | „oluline remont“ – remont, mille maksumus ületab 50 % uue samaväärse seadme investeerimiskuludest; |
| --- | --- |

50)

„oluline remont“ – remont, mille maksumus ületab 50 % uue samaväärse seadme investeerimiskuludest;

| 51) | „energiavahendaja“ – direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punktis 19 määratletud sõltumatu energiavahendaja; |
| --- | --- |

51)

„energiavahendaja“ – direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punktis 19 määratletud sõltumatu energiavahendaja;

| 52) | „energiaostuvõimetus“ – leibkonna puudulik juurdepääs põhilistele energiateenustele, kui sellised teenused tagavad esmase ja inimväärse elatustaseme ja tervise, sealhulgas küttele, soojale veele, jahutusele, valgustusele ja seadmete kasutamiseks vajalikule energiale asjaomase riigi kontekstis, olemasoleva riikliku sotsiaalpoliitika ja muude asjakohaste riiklike poliitikameetmete korral, kusjuures selle on põhjustanud erinevad tegurid, sealhulgas vähemalt rahaliste võimaluste puudumine, ebapiisav netosissetulek, suured energiakulud ja kodude halb energiatõhusus; |
| --- | --- |

52)

„energiaostuvõimetus“ – leibkonna puudulik juurdepääs põhilistele energiateenustele, kui sellised teenused tagavad esmase ja inimväärse elatustaseme ja tervise, sealhulgas küttele, soojale veele, jahutusele, valgustusele ja seadmete kasutamiseks vajalikule energiale asjaomase riigi kontekstis, olemasoleva riikliku sotsiaalpoliitika ja muude asjakohaste riiklike poliitikameetmete korral, kusjuures selle on põhjustanud erinevad tegurid, sealhulgas vähemalt rahaliste võimaluste puudumine, ebapiisav netosissetulek, suured energiakulud ja kodude halb energiatõhusus;

| 53) | „lõppkasutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes ostab kütet, jahutust või sooja tarbevett oma lõpptarbimiseks, või füüsiline või juriidiline isik, kes elab kortermajas või kortermaja või mitme kasutusotstarbelise hoone üksuses, mida varustatakse kütte, jahutuse või sooja tarbeveega kesksest allikast, kui sellisel isikul ei ole energiatarnijaga otselepingut ega individuaalset lepingut; |
| --- | --- |

53)

„lõppkasutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes ostab kütet, jahutust või sooja tarbevett oma lõpptarbimiseks, või füüsiline või juriidiline isik, kes elab kortermajas või kortermaja või mitme kasutusotstarbelise hoone üksuses, mida varustatakse kütte, jahutuse või sooja tarbeveega kesksest allikast, kui sellisel isikul ei ole energiatarnijaga otselepingut ega individuaalset lepingut;

| 54) | „huvide lahknemine“ – energiatõhususe investeeringutega seotud rahaliste kohustuste ja hüvede õiglase ja mõistliku jaotuse puudumine asjaomaste osalejate vahel, kelleks on näiteks hoonete omanikud ja üürnikud või eri omanikud või kortermajade või mitme kasutusotstarbeliste hoonete omanikud ja üürnikud või erinevad omanikud. |
| --- | --- |

54)

„huvide lahknemine“ – energiatõhususe investeeringutega seotud rahaliste kohustuste ja hüvede õiglase ja mõistliku jaotuse puudumine asjaomaste osalejate vahel, kelleks on näiteks hoonete omanikud ja üürnikud või eri omanikud või kortermajade või mitme kasutusotstarbeliste hoonete omanikud ja üürnikud või erinevad omanikud.

| 55) | „kaasamisstrateegia“ – strateegia, millega seatakse eesmärgid, töötatakse välja tehnikad ja määratakse kindlaks protsess, mille abil kaasata poliitika kujundamisse kõik asjaomased riikliku või kohaliku tasandi sidusrühmad, sealhulgas kodanikuühiskonna esindajad, näiteks tarbijaorganisatsioonid, eesmärgiga suurendada teadlikkust, saada selle poliitika kohta tagasisidet ja soodustada selle tunnustamist üldsuse poolt. |
| --- | --- |

55)

„kaasamisstrateegia“ – strateegia, millega seatakse eesmärgid, töötatakse välja tehnikad ja määratakse kindlaks protsess, mille abil kaasata poliitika kujundamisse kõik asjaomased riikliku või kohaliku tasandi sidusrühmad, sealhulgas kodanikuühiskonna esindajad, näiteks tarbijaorganisatsioonid, eesmärgiga suurendada teadlikkust, saada selle poliitika kohta tagasisidet ja soodustada selle tunnustamist üldsuse poolt.

| 56) | „energiatõhususe parandamise meetmete statistiliselt oluline osa ja representatiivne valim“ – selline osa ja valim, mis nõuab asjaomaste energiasäästumeetmete statistilise andmekogumi rühma loomist nii, et see kajastaks kõikide energiasäästumeetmete üldkogumit ja võimaldaks seega teha põhjendatud järeldusi selliste meetmete võtmise usaldusväärsuse kohta tervikuna. |
| --- | --- |

56)

„energiatõhususe parandamise meetmete statistiliselt oluline osa ja representatiivne valim“ – selline osa ja valim, mis nõuab asjaomaste energiasäästumeetmete statistilise andmekogumi rühma loomist nii, et see kajastaks kõikide energiasäästumeetmete üldkogumit ja võimaldaks seega teha põhjendatud järeldusi selliste meetmete võtmise usaldusväärsuse kohta tervikuna.

Artikkel 3

Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte

1.   Kooskõlas energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega tagavad liikmesriigid, et energiatõhususega seotud lahendusi, sealhulgas nõudluse poole ressursse ja süsteemi paindlikkust, hinnatakse kavandamis-, poliitika- ja olulistes investeerimisotsustes, mille igaühe väärtus on suurem kui 100 000 000 eurot või transporditaristu projektide puhul 175 000 000 eurot, ning mis on seotud järgmiste sektoritega:

| a) | energiasüsteemid ja |
| --- | --- |

a)

energiasüsteemid ja

| b) | energiaga mitteseotud sektorid, kui need sektorid mõjutavad energiatarbimist ja energiatõhusust, näiteks hooned, transport, vesi, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT), põllumajandus ja finantssektor. |
| --- | --- |

b)

energiaga mitteseotud sektorid, kui need sektorid mõjutavad energiatarbimist ja energiatõhusust, näiteks hooned, transport, vesi, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT), põllumajandus ja finantssektor.

2.   Hiljemalt 11. oktoobriks 2027 viib komisjon läbi lõikes 1 sätestatud piirmäärade hindamise, seades eesmärgiks allapoole korrigeerimise ning võttes arvesse majanduse ja energiaturu võimalikke arengusuundi. Komisjon esitab hiljemalt 11. oktoobriks 2028 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele lisatakse asjakohasel juhul seadusandlikud ettepanekud.

3.   Käesoleva artikli kohaldamisel innustatakse liikmesriike võtma arvesse komisjoni soovitust (EL) 2021/1749 (38).

4.   Liikmesriigid tagavad, et kui poliitiliste, planeerimis- ja investeerimisotsuste suhtes kohaldatakse heakskiitmise ja järelevalve nõudeid, siis pädevad asutused jälgivad energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamist, sealhulgas asjakohasel juhul sektori lõimimist ja sektoriülest mõju.

5.   Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamisel liikmesriigid:

| a) | edendavad selliseid kulude-tulude analüüsi meetodeid, mis võimaldavad nõuetekohaselt hinnata energiatõhususe lahenduste laiemat kasu ühiskonna seisukohast, ja juhul, kui kulude-tulude analüüs on nõutav, tagavad selliste meetodite kohaldamise, ning teevad need meetodid avalikult juurdepääsetavaks, võttes asjakohasel juhul arvesse kogu olelusringi ja pikaajalist perspektiivi, süsteemi tõhusust ja kulutõhusust, varustuskindlust ja kvantifitseerimist ühiskondlikust, tervisealasest, majanduslikust ja kliimaneutraalsuse seisukohast ning kestlikkuse ja ringmajanduse põhimõtteid üleminekul kliimaneutraalsusele; |
| --- | --- |

a)

edendavad selliseid kulude-tulude analüüsi meetodeid, mis võimaldavad nõuetekohaselt hinnata energiatõhususe lahenduste laiemat kasu ühiskonna seisukohast, ja juhul, kui kulude-tulude analüüs on nõutav, tagavad selliste meetodite kohaldamise, ning teevad need meetodid avalikult juurdepääsetavaks, võttes asjakohasel juhul arvesse kogu olelusringi ja pikaajalist perspektiivi, süsteemi tõhusust ja kulutõhusust, varustuskindlust ja kvantifitseerimist ühiskondlikust, tervisealasest, majanduslikust ja kliimaneutraalsuse seisukohast ning kestlikkuse ja ringmajanduse põhimõtteid üleminekul kliimaneutraalsusele;

| b) | käsitlevad mõju energiaostuvõimetusele; |
| --- | --- |

b)

käsitlevad mõju energiaostuvõimetusele;

| c) | määravad kindlaks üksuse, kes vastutab või üksused, kes vastutavad selle eest, et jälgitakse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamist ning mõju, mida õigusraamistikud, sealhulgas finantseeskirjad ning lõikes 1 osutatud kavandamis-, poliitika- ja olulised investeerimisotsused avaldavad energiatarbimisele, energiatõhususele ning energiasüsteemidele; |
| --- | --- |

c)

määravad kindlaks üksuse, kes vastutab või üksused, kes vastutavad selle eest, et jälgitakse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamist ning mõju, mida õigusraamistikud, sealhulgas finantseeskirjad ning lõikes 1 osutatud kavandamis-, poliitika- ja olulised investeerimisotsused avaldavad energiatarbimisele, energiatõhususele ning energiasüsteemidele;

| d) | esitavad komisjonile määruse (EL) 2018/1999 artikli 17 kohaselt esitatud lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete osana aruande selle kohta, kuidas energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet võeti arvesse riiklike ja piirkondlike energiasüsteemidega seotud riiklikes ja asjakohastel juhtudel piirkondlikes ja kohalikes kavandamis-, poliitika- ja olulistes investeerimisotsustes, sealhulgas vähemalt järgmise:






  i) | hinnang energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamisele ja kasule energiasüsteemides, eelkõige seoses energiatarbimisega; |
| --- | --- | --- |

d)

esitavad komisjonile määruse (EL) 2018/1999 artikli 17 kohaselt esitatud lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete osana aruande selle kohta, kuidas energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet võeti arvesse riiklike ja piirkondlike energiasüsteemidega seotud riiklikes ja asjakohastel juhtudel piirkondlikes ja kohalikes kavandamis-, poliitika- ja olulistes investeerimisotsustes, sealhulgas vähemalt järgmise:

i)

hinnang energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamisele ja kasule energiasüsteemides, eelkõige seoses energiatarbimisega;

| ii) | loetelu meetmetest, mis on võetud, et kõrvaldada tarbetud regulatiivsed või mitteregulatiivsed tõkked energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte ja nõudluspoole lahenduste rakendamisel, sealhulgas selgitades välja riiklikud õigusaktid ja meetmed, mis on energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega vastuolus. |
| --- | --- |

ii)

loetelu meetmetest, mis on võetud, et kõrvaldada tarbetud regulatiivsed või mitteregulatiivsed tõkked energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte ja nõudluspoole lahenduste rakendamisel, sealhulgas selgitades välja riiklikud õigusaktid ja meetmed, mis on energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega vastuolus.

6.   Hiljemalt 11. aprilliks 2024 võtab komisjon vastu suunised, millega kehtestatakse järelevalvet, seiret ja aruandlust hõlmav ühine üldraamistik, mida liikmesriigid võivad kasutada lõike 5 punktis a osutatud kulude-tulude analüüsi meetodite väljatöötamisel, et tagada võrreldavus, jättes samas liikmesriikidele võimaluse kohandada neid riigisiseste ja kohalike oludega.

Artikkel 4

Energiatõhususe eesmärgid

1.   Liikmesriigid tagavad ühiselt, et 2030. aastaks vähendatakse energiatarbimist vähemalt 11,7 % võrreldes 2020. aasta ELi võrdlusstsenaariumi prognoosidega, nii et liidu energia lõpptarbimine 2030. aastal ei ületa 763 miljonit naftaekvivalenttonni. Liikmesriigid teevad kõik selleks, et ühiselt aidata saavutada soovituslikku liidu primaarenergia tarbimise eesmärki, mille kohaselt ei ületata 2030. aastal 992,5 miljonit naftaekvivalenttonni.

2.   Iga liikmesriik kehtestab soovitusliku riikliku energiatõhususe panuse, mis põhineb energia lõpptarbimisel, et ühiselt saavutada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud siduv liidu energia lõpptarbimise eesmärk, ning teeb kõik selleks, et aidata ühiselt saavutada nimetatud lõikes osutatud soovituslik liidu primaarenergia tarbimise eesmärk. Liikmesriigid teatavad nendest panustest ning nendele panustele vastavast soovituslikust trajektoorist komisjonile osana määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 lõike 2 kohaselt esitatavatest lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade ajakohastatud versioonidest ning nimetatud määruse artikli 3 ja artiklite 7–12 kohaselt esitatud lõimitud riiklikest energia- ja kliimakavadest. Teatades väljendavad liikmesriigid oma panuseid ka primaarenergia tarbimise absoluuttasemena aastal 2030. Oma soovituslike riiklike energiatõhususpanuste kehtestamisel võtavad liikmesriigid arvesse käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud nõudeid ning selgitavad, kuidas ja milliste andmete alusel on need panused arvutatud. Selleks võivad nad kasutada käesoleva direktiivi I lisas sätestatud valemit.

Liikmesriigid esitavad määruses (EÜ) nr 1099/2008 kindlaks määratud energia lõpptarbimise sektorite, sealhulgas tööstuse, elamumajanduse, teenuste ja transpordi primaarenergia tarbimise ja energia lõpptarbimise osakaalu oma riiklikes energiatõhususe panustes. Samuti esitavad liikmesriigid IKT energiatarbimise prognoosid.

3.   Lõikes 2 osutatud soovituslike riiklike energiatõhususpanuste kindlaksmääramisel võtavad liikmesriigid arvesse:

| a) | liidu 2030. aasta energiatarbimise lõppeesmärki, mis ei ületa 763 miljonit naftaekvivalenttonni, ja primaarenergia tarbimise eesmärki, mis ei ületa 992,5 miljonit naftaekvivalenttonni, nagu on sätestatud lõikes 1; |
| --- | --- |

a)

liidu 2030. aasta energiatarbimise lõppeesmärki, mis ei ületa 763 miljonit naftaekvivalenttonni, ja primaarenergia tarbimise eesmärki, mis ei ületa 992,5 miljonit naftaekvivalenttonni, nagu on sätestatud lõikes 1;

| b) | käesolevas direktiivis sätestatud meetmeid; |
| --- | --- |

b)

käesolevas direktiivis sätestatud meetmeid;

| c) | muid liikmesriikides ja liidu tasandil energiatõhususe edendamiseks võetud meetmeid; |
| --- | --- |

c)

muid liikmesriikides ja liidu tasandil energiatõhususe edendamiseks võetud meetmeid;

| d) | asjaomaseid ja tõhususpingutusi mõjutavaid tegureid:






  i) | varased jõupingutused ja meetmed energiatõhususe vallas; |
| --- | --- | --- |

d)

asjaomaseid ja tõhususpingutusi mõjutavaid tegureid:

i)

varased jõupingutused ja meetmed energiatõhususe vallas;

| ii) | jõupingutuste õiglane jaotumine kogu liidus; |
| --- | --- |

ii)

jõupingutuste õiglane jaotumine kogu liidus;

| iii) | majanduse energiamahukus; |
| --- | --- |

iii)

majanduse energiamahukus;

| iv) | kulutõhusa energiasäästu allesjäänud potentsiaal; |
| --- | --- |

iv)

kulutõhusa energiasäästu allesjäänud potentsiaal;

| e) | ja muid energiatarbimist mõjutavaid riigisiseseid asjaolusid, eelkõige:






  i) | SKP ja demograafilist arengut ja prognoosi, |
| --- | --- | --- |

e)

ja muid energiatarbimist mõjutavaid riigisiseseid asjaolusid, eelkõige:

i)

SKP ja demograafilist arengut ja prognoosi,

| ii) | muutusi energia impordis ja ekspordis, energiaallikate jaotuse arenguid ja uute kestlike kütuste kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

ii)

muutusi energia impordis ja ekspordis, energiaallikate jaotuse arenguid ja uute kestlike kütuste kasutuselevõttu;

| iii) | kõigi taastuvate energiaallikate arendamist, tuumaenergiat, süsiniku kogumist ja säilitamist; |
| --- | --- |

iii)

kõigi taastuvate energiaallikate arendamist, tuumaenergiat, süsiniku kogumist ja säilitamist;

| iv) | energiamahukate tööstusharude süsinikuheite vähendamist; |
| --- | --- |

iv)

energiamahukate tööstusharude süsinikuheite vähendamist;

| v) | riiklike süsinikuheite vähendamise või kliimaneutraalsuse kavade ambitsioonikuse taset; |
| --- | --- |

v)

riiklike süsinikuheite vähendamise või kliimaneutraalsuse kavade ambitsioonikuse taset;

| vi) | majanduse energiasäästupotentsiaali; |
| --- | --- |

vi)

majanduse energiasäästupotentsiaali;

| vii) | praegusi kliimatingimusi ja kliimamuutuste prognoosi. |
| --- | --- |

vii)

praegusi kliimatingimusi ja kliimamuutuste prognoosi.

4.   Lõikes 3 sätestatud nõudeid kohaldades tagab liikmesriik, et ta panus naftaekvivalenttonnides ei ole rohkem kui 2,5 % sellest, mis see oleks olnud, kui see oleks arvutatud I lisas sätestatud valemi alusel.

5.   Komisjon hindab, kas liikmesriikide ühine panus on vähemalt võrdne käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud liidu siduva energia lõpptarbimise eesmärgiga. Kui komisjon järeldab, et ühine panus ei ole piisav, esitab komisjon osana oma määruse (EL) 2018/1999 artikli 9 lõike 2 kohasest riiklike energia- ja kliimakava projektide hindamisest ning igal juhul hiljemalt 1. märtsil 2024, võttes arvesse nimetatud lõike kohast ajakohastatud 2020. aasta ELi võrdlusstsenaariumi, igale liikmesriigile korrigeeritud soovitusliku riikliku energiatõhususpanuse energia lõpptarbimise osas, mis põhineb järgmisel:

| a) | ühise energia lõpptarbimise vähendamise puudujääk, mis tuleb kompenseerida lõikes 1 sätestatud liidu siduva eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

a)

ühise energia lõpptarbimise vähendamise puudujääk, mis tuleb kompenseerida lõikes 1 sätestatud liidu siduva eesmärgi saavutamiseks;

| b) | suhteline kasvuhoonegaaside heitemahukus SKP ühiku kohta 2019. aastal asjaomaste liikmesriikide puhul; |
| --- | --- |

b)

suhteline kasvuhoonegaaside heitemahukus SKP ühiku kohta 2019. aastal asjaomaste liikmesriikide puhul;

| c) | kõnealuste liikmesriikide SKP 2019. aastal. |
| --- | --- |

c)

kõnealuste liikmesriikide SKP 2019. aastal.

Enne I lisas esitatud valemi kohaldamist käesoleva lõike kohaselt loodud mehhanismi suhtes ning igal juhul hiljemalt 30. novembril 2023 ajakohastab komisjon 2020. aasta ELi võrdlusstsenaariumi, tuginedes liikmesriikide poolt määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti 2 punkti b ja artikli 14 kohaselt esitatud uusimatele Eurostati andmetele.

Olenemata käesoleva direktiivi artiklist 37, esitavad liikmesriigid, kes soovivad ajakohastada oma soovituslikku riiklikku energiatõhususpanust, nagu see on sätestatud käesoleva artikli lõikes 2, kasutades 2020. aasta ELi võrdlusstsenaariumi, teabe oma ajakohastatud soovitusliku riikliku energiatõhususpanuse kohta kõige hiljem 1. veebruariks 2024. Kui liikmesriik soovib oma soovituslikku riiklikku energiatõhususpanust ajakohastada, tagab ta, et tema panus miljonites naftaekvivalenttonnides ei ole suurem kui 2,5 % sellest, mis see oleks olnud, kui see oleks arvutatud I lisas sätestatud valemi alusel, kasutades 2020. aasta ELi võrdlusstsenaariumi.

Liikmesriik, kellele komisjon esitas korrigeeritud soovitusliku riikliku energiatõhususpanuse, ajakohastab oma käesoleva artikli lõike 2 kohast soovituslikku riiklikku energiatõhususpanust vastavalt korrigeeritud soovituslikule riiklikule energiatõhususpanusele energia lõpptarbimise osas ning lisab sellele panusele vastava soovitusliku trajektoori ajakohastatud versiooni ja asjakohasel juhul oma täiendavad meetmed, esitades vastava teabe määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 lõike 2 kohaselt esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava ajakohastatud versiooni osana. Komisjon palub nimetatud määruse kohaselt liikmesriikidel esitada viivitamata oma korrigeeritud soovitusliku energiatõhususpanuse ja asjakohasel juhul oma täiendavad meetmed, et tagada käesolevas lõikes sätestatud mehhanismi kohaldamine.

Kui liikmesriik on teatanud soovituslikust riiklikust energiatõhususpanusest energia lõpptarbimise osas naftaekvivalenttonnidena, mis on võrdne I lisas sätestatud valemi alusel arvutatud panusega või sellest väiksem, siis komisjon kõnealust panust ei muuda.

Käesolevas lõikes sätestatud mehhanismi kohaldamisel tagab komisjon, et kõikide liikmesriikide riiklike panuste summa ja lõikes 1 sätestatud liidu siduva eesmärgi vahele ei ole jäänud alles erinevusi.

6.   Kui komisjon jõuab määruse (EL) 2018/1999 artikli 29 lõigete 1 ja 3 kohase hindamise alusel järeldusele, et energiatõhususe panuste täitmisel ei ole tehtud piisavaid edusamme, tagavad käesoleva artikli lõikes 2 osutatud soovituslikke energia lõpptarbimise trajektoore ületavad liikmesriigid, et ühe aasta jooksul pärast komisjoni hinnangu saamist rakendatakse lisameetmeid, et nende energiatõhususe panuste saavutamine taastuks. Need lisameetmed hõlmavad muu hulgas vähemalt ühte järgmistest meetmetest:

| a) | riigisisesed meetmed täiendava energiasäästu saavutamiseks, sealhulgas tugevam projektiarendusabi energiatõhususse investeerimise meetmete rakendamiseks; |
| --- | --- |

a)

riigisisesed meetmed täiendava energiasäästu saavutamiseks, sealhulgas tugevam projektiarendusabi energiatõhususse investeerimise meetmete rakendamiseks;

| b) | käesoleva direktiivi artiklis 8 sätestatud energiasäästukohustuse suurendamine; |
| --- | --- |

b)

käesoleva direktiivi artiklis 8 sätestatud energiasäästukohustuse suurendamine;

| c) | avaliku sektori kohustuse kohandamine; |
| --- | --- |

c)

avaliku sektori kohustuse kohandamine;

| d) | vabatahtliku rahalise toetuse andmine riiklikule energiatõhususe fondile, millele on osutatud käesoleva direktiivi artiklis 30, või muule energiatõhususele pühendatud rahastamisvahendile, kui iga-aastane rahaline toetus on võrdne soovitusliku trajektoori saavutamiseks vajalike investeeringutega. |
| --- | --- |

d)

vabatahtliku rahalise toetuse andmine riiklikule energiatõhususe fondile, millele on osutatud käesoleva direktiivi artiklis 30, või muule energiatõhususele pühendatud rahastamisvahendile, kui iga-aastane rahaline toetus on võrdne soovitusliku trajektoori saavutamiseks vajalike investeeringutega.

Kui liikmesriigi energia lõpptarbimine ületab käesoleva artikli lõikes 2 osutatud soovituslikku energia lõpptarbimise trajektoori, lisab ta määruse (EL) 2018/1999 artikli 17 kohaselt esitatud lõimitud riiklikku energia- ja kliimaalasesse eduaruandesse selgituse meetmete kohta, mida ta võtab puudujäägi täitmiseks, et tagada oma riiklike energiatõhususpanuste saavutamine, ning oodatava saavutatava energiasäästu.

Komisjon hindab, kas käesolevas lõikes osutatud riigisisesed meetmed on piisavad liidu energiatõhususe eesmärkide saavutamiseks. Juhul kui riiklikke meetmeid hinnatakse ebapiisavaks, paneb komisjon asjakohasel juhul ette meetmed ja kasutab oma volitusi liidu tasandil, et tagada eelkõige liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärgi saavutamine.

7.   Komisjon hindab 31. detsembriks 2026 kõiki määruse (EÜ) nr 1099/2008 kohaselt esitatud andmetes, energiabilansi arvutamise metoodikas ja Euroopa energiakasutuse mudelites tehtud metodoloogilisi muudatusi ning teeb vajaduse korral tehnilisi ettepanekuid liidu 2030. aasta eesmärkide arvutuse kohandusteks, et säilitada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud eesmärkide ambitsioonikuse tase.

II PEATÜKK

AVALIKU SEKTORI EESKUJU

Artikkel 5

Avalik sektor energiatõhusust juhtimas

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõigi avaliku sektori asutuste summaarset energia lõpptarbimist vähendatakse igal aastal vähemalt 1,9 % võrreldes aastaga 2021.

Liikmesriigid võivad teha otsuse mitte arvestada esimeses lõigus sätestatud kohustuse täitmisel ühistransporti või relvajõudusid.

Esimese ja teise lõigu kohaldamise eesmärgil kehtestavad liikmesriigid võrdlusaluse, mis hõlmab kõigi avaliku sektori asutuste (välja arvatud ühistranspordi või relvajõudude) energia lõpptarbimist aastal 2021. Ühistranspordi ja relvajõudude energiatarbimise vähendamine on soovituslik ja seda võib esimeses lõigus sätestatud kohustuse täitmise eesmärgil siiski arvesse võtta, isegi kui see on käesoleva artikli kohase võrdlusaluse puhul välja jäetud.

2.   Üleminekuperioodil, mis lõpeb 11. oktoobril 2027, on soovituslik lõikes 1 sätestatud eesmärk. Kõnealusel üleminekuperioodil võivad liikmesriigid kasutada hinnangulisi tarbimisandmeid ning hiljemalt samal kuupäeval kohandavad liikmesriigid võrdlusalust ja viivad kõigi avaliku sektori asutuste hinnangulise energia lõpptarbimise kooskõlla kõigi avaliku sektori asutuste tegeliku energia lõpptarbimisega.

3.   Lõikes 1 sätestatud kohustus ei hõlma kuni 31. detsembrini 2026 nende kohalike haldusüksuste avaliku sektori asutuste energiatarbimist, mille haldusalas on vähem kui 50 000 elanikku, ning kuni 31. detsembrini 2029 nende kohalike haldusüksuste avaliku sektori asutuste energiatarbimist, mille haldusalas on vähem kui 5 000 elanikku.

4.   Liikmesriik võib oma avaliku sektori asutuste energia lõpptarbimise arvutamisel võtta arvesse riigisiseseid kliima erinevusi.

5.   Liikmesriigid lisavad määruse (EL) 2018/1999 artikli 3 ja artiklite 7–12 kohaselt esitatud riiklike energia- ja kliimakavade nimetatud määruse artikli 14 lõike 2 kohaselt esitatud ajakohastatud versioonidesse kõikide avaliku sektori asutuste poolt saavutatava energiatarbimise vähendamise ulatuse sektori kaupa ja meetmed, mida nad kavatsevad selle saavutamiseks võtta. Osana määruse (EL) 2018/1999 artikli 17 kohaselt esitatud lõimitud riiklikest energia- ja kliimaalastest eduaruannetest esitavad liikmesriigid komisjonile aruande selle kohta, kui palju nad igal aastal energia lõpptarbimist vähendasid.

6.   Liikmesriigid tagavad, et piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused kehtestavad oma pikaajalise kavandamise vahendites, näiteks süsinikuheite vähendamise või säästva energia kavades konkreetsed energiatõhususe meetmed pärast konsulteerimist asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas asjakohasel juhul energiaagentuuridega, ja üldsusega, sealhulgas eeskätt vähekaitstud rühmadega, kellel on oht olla energiaostuvõimetusest mõjutatud või kes on selle tagajärgede suhtes vastuvõtlikumad.

Liikmesriigid tagavad ka selle, et pädevad asutused võtavad energiatõhususe meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel meetmeid, et leevendada energiatõhususe meetmete otsest või kaudset negatiivset mõju energiaostuvõimetutele inimestele, madala sissetulekuga leibkondadele või vähekaitstud rühmadele.

7.   Liikmesriigid toetavad avaliku sektori asutusi. Selline toetus võib ilma riigiabi eeskirjade kohaldamist piiramata hõlmata finants- ja tehnilist toetust energiatõhususe parandamise meetmete kasutuselevõtuks ning avaliku sektori asutuste innustamist võtma lisaks energiasäästule arvesse ka laiemat kasu, näiteks sisekliima kvaliteeti, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil, andes suuniseid, edendades pädevuse arendamist, oskuste omandamist ja koolitusvõimalusi ning soodustades koostööd avaliku sektori asutuste vahel.

8.   Liikmesriigid julgustavad avaliku sektori asutusi pöörama tähelepanu nende avaliku sektori asutuste investeerimis- ja poliitikameetmete olelusringi jooksul tekkivale süsinikuheitele ning nende meetmete majanduslikule ja sotsiaalsele kasule.

9.   Liikmesriigid innustavad avaliku sektori asutusi parandama avaliku sektori asutuste omanduses või kasutuses olevate hoonete energiatõhusust, sealhulgas vanade või ebatõhusate kütteseadmete väljavahetamisega.

Artikkel 6

Avaliku sektori asutuste hoonete eeskuju

1.   Iga liikmesriik tagab, ilma et see piiraks direktiivi 2010/31/EL artikli 7 kohaldamist, et renoveeritakse igal aastal vähemalt 3 % avaliku sektori asutuste omanduses olevate köetavate ja/või jahutatavate hoonete üldpõrandapinnast, et muuta need vähemalt liginullenergiahooneteks või heitevabadeks hooneteks direktiivi 2010/31/EL artikli 9 kohaselt.

Liikmesriigid võivad valida, milliste hoonete puhul kohaldada 3 % renoveerimise nõuet, võttes renoveeritavate hoonete valimisel nõuetekohaselt arvesse kulutõhusust ja tehnilist teostatavust.

Liikmesriigid võivad vabastada sotsiaaleluruumid esimeses lõigus osutatud renoveerimiskohustusest, kui selline renoveerimine ei oleks kuluneutraalne või tooks kaasa üüritõusu sotsiaaleluruumides elavatele inimestele, välja arvatud juhul, kui selline üüritõus ei ole suurem kui energiaarvelt saadav majanduslik kokkuhoid.

Kui avaliku sektori asutused kasutavad hoonet, mida nad ei oma, siis peavad nad omanikuga läbirääkimisi, eeskätt siis, kui jõuab kätte otsustav hetk, näiteks üürilepingu uuendamine, kasutuse muutmine või olulised remondi- või hooldustööd, ning seavad eesmärgiks kehtestada lepingutingimused, mille kohaselt kõnealune hoone saab vähemalt liginullenergiahooneks või nullenergiahooneks.

Alammäär 3 % arvutatakse selliste hoonete üldpõrandapinnast, millel on üle 250 m2 kasulikku üldpõrandapinda, mis on avaliku sektori asutuste omanduses ning mis ei ole 1. jaanuariks 2024 liginullenergiahooned.

2.   Liikmesriigid võivad kohaldada lõikes 1 esitatud nõuetest leebemaid nõudeid hoonetele järgmiste hoonekategooriate suhtes:

| a) | hooned, mis on ametliku kaitse all teatava keskkonna või nende endi erilise arhitektuurilise või ajaloolise väärtuse tõttu, kui konkreetsete energiatõhususe miinimumnõuete täitmine muudaks vastuvõetamatult nende olemust või välimust; |
| --- | --- |

a)

hooned, mis on ametliku kaitse all teatava keskkonna või nende endi erilise arhitektuurilise või ajaloolise väärtuse tõttu, kui konkreetsete energiatõhususe miinimumnõuete täitmine muudaks vastuvõetamatult nende olemust või välimust;

| b) | relvajõududele või keskvalitsusele kuuluvad ja riigikaitse eesmärke teenivad hooned, välja arvatud relvajõudude ja riigikaitseasutuste teenistuses oleva muu personali individuaalsed eluruumid või kontorihooned; |
| --- | --- |

b)

relvajõududele või keskvalitsusele kuuluvad ja riigikaitse eesmärke teenivad hooned, välja arvatud relvajõudude ja riigikaitseasutuste teenistuses oleva muu personali individuaalsed eluruumid või kontorihooned;

| c) | kultuskohtadena või religioosseks tegevuseks kasutatavad hooned. |
| --- | --- |

c)

kultuskohtadena või religioosseks tegevuseks kasutatavad hooned.

Liikmesriigid võivad teha otsuse mitte renoveerida käesoleva lõike esimeses lõigus nimetamata hooneid lõikes 1 nimetatud tasemeni, kui nende hinnangu kohaselt ei ole selle hoone muutmine liginullenergiahooneks tehniliselt, majanduslikult või funktsionaalselt teostatav. Sellist otsust tehes ei arvesta liikmesriigid selle hoone renoveerimist lõikes 1 sätestatud nõude täitmisel.

3.   Energiasäästu kiirendamiseks ja varajaste meetmete stimuleerimiseks võib liikmesriik, kes renoveerib mis tahes aastal kuni 31. detsembrini 2026 kooskõlas lõikega 1 rohkem kui 3 % oma hoonete üldpõrandapinnast, arvestada ülejäägi mis tahes järgneva kolme aasta iga-aastase renoveerimismäära hulka. Liikmesriik, kes renoveerib rohkem kui 3 % oma hoonete üldpõrandapinnast alates 1. jaanuarist 2027, võib arvestada ülejäägi järgneva kahe aasta iga-aastase renoveerimismäära hulka.

4.   Liikmesriigid võivad arvestada hoonete iga-aastase renoveerimismäära täitmisel uusi hooneid, mida omatakse konkreetsete eelmise kahe aasta jooksul lammutatud avaliku sektori asutuste hoonete asemel. Seda tingimust kohaldatakse üksnes juhul, kui see on energiasäästu ja olelusringi süsinikuheite vähendamise mõttes kulutõhusam ja säästlikum kui selliste hoonete renoveerimine. Iga liikmesriik sõnastab selgelt selliste erandjuhtumite kindlaksmääramise üldkriteeriumid, metoodika ja korra ning avaldab need.

5.   Hiljemalt 11. oktoobriks 2025 teevad liikmesriigid käesoleva artikli kohaldamiseks selliste köetavate ja/või jahutatavate hoonete inventuuri, mis on avaliku sektori asutuste omanduses või kasutuses ning mille kasulik üldpõrandapind on suurem kui 250 m2, ning teevad selle üldsusele kättesaadavaks ja ligipääsetavaks. Liikmesriigid ajakohastavad seda inventuuri vähemalt iga kahe aasta tagant. Inventuur seotakse hoonefondi ülevaatamisega, mis tehakse hoonete renoveerimise riiklike kavade raames kooskõlas direktiiviga 2010/31/EL ja asjaomaste andmebaasidega.

ELi hoonete registrisse võib koondada üldsusele kättesaadavad ja juurdepääsetavad andmeid hoonete omaduste, renoveerimise ja energiatõhususe kohta, et tagada võrreldavate andmete abil parem arusaamine ehitussektori energiatõhususest.

Inventuur sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:

| a) | põrandapind ruutmeetrites; |
| --- | --- |

a)

põrandapind ruutmeetrites;

| b) | soojuse, jahutuse, elektrienergia ja sooja veega seotud aastane mõõdetud energiatarbimine, kui need andmed on kättesaadavad; |
| --- | --- |

b)

soojuse, jahutuse, elektrienergia ja sooja veega seotud aastane mõõdetud energiatarbimine, kui need andmed on kättesaadavad;

| c) | iga hoone energiamärgis, mis on välja antud direktiivi 2010/31/EL kohaselt. |
| --- | --- |

c)

iga hoone energiamärgis, mis on välja antud direktiivi 2010/31/EL kohaselt.

6.   Liikmesriigid võivad otsustada rakendada lõigetes 1–4 sätestatud lähenemisviisi asemel alternatiivset lähenemisviisi, et saavutada avaliku sektori asutuste hoonete puhul igal aastal energiasääst, mis on vähemalt samaväärne lõikes 1 nõutuga.

Kõnealuse alternatiivse lähenemisviisi kohaldamisel teevad liikmesriigid järgmist:

| a) | tagavad, et igal aastal kehtestatakse asjakohasel juhul hoonetele renoveerimispass, mis hõlmab vähemalt 3 % avaliku sektori asutustele kuuluvate köetavate ja/või jahutatavate hoonete üldpõrandapinnast. Nende hoonete puhul saavutatakse liginullenergiahooneks renoveerimise eesmärk hiljemalt 2040. aastaks; |
| --- | --- |

a)

tagavad, et igal aastal kehtestatakse asjakohasel juhul hoonetele renoveerimispass, mis hõlmab vähemalt 3 % avaliku sektori asutustele kuuluvate köetavate ja/või jahutatavate hoonete üldpõrandapinnast. Nende hoonete puhul saavutatakse liginullenergiahooneks renoveerimise eesmärk hiljemalt 2040. aastaks;

| b) | arvestavad lõigete 1–4 kohaldamisega saavutatavat energiasäästu, kasutades võrdluse aluseks olevate avaliku sektori asutuste hoonete energiatarbimise puhul asjakohaseid standardväärtusi enne ja pärast renoveerimist, mille tulemusena need muudetakse liginullenergiahooneteks nagu on osutatud direktiivis 2010/31/EL. |
| --- | --- |

b)

arvestavad lõigete 1–4 kohaldamisega saavutatavat energiasäästu, kasutades võrdluse aluseks olevate avaliku sektori asutuste hoonete energiatarbimise puhul asjakohaseid standardväärtusi enne ja pärast renoveerimist, mille tulemusena need muudetakse liginullenergiahooneteks nagu on osutatud direktiivis 2010/31/EL.

Liikmesriigid, kes otsustavad kohaldada alternatiivset lähenemisviisi, teatavad komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2023 oma prognoositavast energiasäästust, millega nad saavutavad 31. detsembriks 2030 lõikega 1 hõlmatud hoonete energiasäästuga vähemalt samaväärse säästu.

Artikkel 7

Avalikud hanked

1.   Liikmesriigid tagavad, et avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad, kui nad sõlmivad hankelepinguid ja avaliku sektori kontsessioone väärtusega, mis on võrdne või suurem kui direktiivi 2014/23/EL artiklis 8, direktiivi 2014/24/EL artiklis 4 ja direktiivi 2014/25/EL artiklis 15 sätestatud piirmäärad, ostavad üksnes suure energiatõhususega tooteid, teenuseid, hooneid ja töid vastavalt käesoleva direktiivi IV lisas osutatud nõuetele, kui see on tehniliselt teostatav.

Liikmesriigid tagavad samuti, et esimeses lõigus osutatud piirmääradega võrdse või neist suurema väärtusega hankelepingute ja kontsessioonide sõlmimisel, sealhulgas selliste hankelepingute ja kontsessioonide puhul, millele ei ole IV lisas esitatud erinõudeid, kohaldavad avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad kooskõlas artikliga 3 energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kohustusi ei kohaldata, kui need kahjustavad avalikku julgeolekut või pärsivad rahvatervisealastele hädaolukordadele reageerimist. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kohustust kohaldatakse relvajõudude lepingute suhtes vaid sellises ulatuses, mis ei ole mingil viisil vastuolus relvajõudude tegevuse olemuse ja põhieesmärgiga. Nimetatud kohustusi ei kohaldata kaitseotstarbelise varustuse hankelepingute suhtes, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/81/EÜ (39).

3.   Olenemata artikli 29 lõikest 4 tagavad liikmesriigid, et avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijaid hindavad olulise energia osakaaluga teenuslepingute hangete korral, kas saaks sõlmida pikaajalist energiatõhusust andvaid lepinguid, mille tulemusena saavutatakse pikaajaline energiasääst.

4.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 1 kohaldamist, võib liikmesriik määruse (EL) 2017/1369 alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktiga täielikult hõlmatud toodete paketi ostmise puhuks ette näha, et paketi energiatõhusus kokku on prioriteetsem kui paketi üksikute toodete energiatõhusus, ostes toodete paketi, mis vastab kõrgeima kättesaadava energiatõhususe klassi kriteeriumile.

5.   Liikmesriigid võivad nõuda, et avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad võtaksid käesoleva artikli lõikes 1 osutatud uusi lepinguid sõlmides hanketavades asjakohasel juhul arvesse laiemaid kestlikkuse, sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja ringmajanduse aspekte, et saavutada liidu süsinikuheite vähendamise ja nullsaaste eesmärgid. Asjakohasel juhul ja kooskõlas IV lisaga nõuavad liikmesriigid, et avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad võtaksid arvesse liidu keskkonnahoidlike riigihangete kriteeriume või kättesaadavaid samaväärseid riiklikke kriteeriume.

Selleks et tagada läbipaistvus energiatõhususe nõuete kohaldamisel hankemenetluses, tagavad liikmesriigid selle, et avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad teevad üldsusele kättesaadavaks teabe selliste lepingute mõju kohta energiatõhususele, mille maksumus on võrdne lõikes 1 osutatud piirmääradega või nendest suurem, avaldades kõnealuse teabe asjaomaste teadete kaudu andmebaasis Tenders Electronic Daily (TED) kooskõlas direktiividega 2014/23/EL, 2014/24/EL ja 2014/25/EL ning komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/1780 (40). Avaliku sektori hankijad võivad otsustada nõuda, et pakkujad avalikustaksid teabe uue hoone ning renoveeritava hoone olelusringi globaalse soojendamise potentsiaali, vähese süsinikuheitega materjalide kasutamise ja kasutatud materjalide ringkasutuse kohta. Avaliku sektori hankijad võivad teha selle teabe lepingute puhul avalikult kättesaadavaks, eelkõige uute hoonete puhul, mille põrandapind on suurem kui 2 000 m2.

Liikmesriigid toetavad avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijaid energiatõhususe nõuete rakendamisel, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil, esitades selged reeglid ja suunised (sealhulgas olelusringi kulude ning keskkonnamõju ja -kulude hindamise metoodika), loovad pädevuskeskused, ergutavad avaliku sektori hankijate vahelist (sealhulgas piiriülest) koostööd ning kasutavad võimaluse korral koondhankeid ja digitaalseid hankeid.

6.   Asjakohasel juhul võib komisjon anda riiklikele ametiasutustele ja hankeametnikele täiendavaid suuniseid hankemenetluses energiatõhususe nõuete kohaldamiseks. Selline toetus võib tugevdada olemasolevaid foorumeid, millega liikmesriike toetada, näiteks läbi kooskõlastatud tegevuse, ja võib aidata neil võtta arvesse keskkonnahoidlike riigihangete kriteeriume.

7.   Liikmesriigid kehtestavad avaliku sektori asutuste ostude ja aastaeelarve koostamise ning raamatupidamise kohta kehtivad õiguslikud ja reguleerivad sätted ning haldustavad, mis on vajalikud selleks, et avaliku sektori hankijaid ei hoitaks tagasi energiatõhusust suurendavate investeeringute tegemisest ning energiatõhususe lepingute ja pikaajaliste lepinguliste kolmanda isiku poolt rahastamise võimaluste kasutamisest.

8.   Liikmesriigid peavad kõrvaldama kõik õigusnormidega seotud ja muud tõkked energiatõhususe saavutamisele, eriti seoses avaliku sektori asutuste ostude ja aastaeelarve koostamise ning raamatupidamise kohta kehtivate õiguslike ja reguleerivate sätete ning haldustavadega, et avaliku sektori asutusi ei hoitaks tagasi selliste investeeringute tegemisest, millega suurendatakse energiatõhusust, ning energiatõhususe lepingute ja pikaajaliste lepinguliste kolmanda isiku poolt rahastamise võimaluste kasutamisest.

Liikmesriigid annavad komisjonile oma määruse (EL) 2018/1999 artikli 17 kohaselt esitatud lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete osana aru meetmetest, mis on võetud energiatõhususe suurendamise kasutuselevõttu takistavate tõkete kõrvaldamiseks.

III PEATÜKK

ENERGIAKASUTUSE TÕHUSUS

Artikkel 8

Energiasäästukohustus

1.   Liikmesriigid peavad saavutama lõppkasutuse kumulatiivse energiasäästu, mis on vähemalt võrdne järgmisega:

| a) | igal aastal 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 uus energiasääst 1,5 % aastasest energiamüügimahust lõpptarbijatele, arvestatuna 1. jaanuarile 2013 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena. Transpordis kasutatava energia müügi mahu võib sellest arvutusest täielikult või osaliselt välja jätta; |
| --- | --- |

a)

igal aastal 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 uus energiasääst 1,5 % aastasest energiamüügimahust lõpptarbijatele, arvestatuna 1. jaanuarile 2013 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena. Transpordis kasutatava energia müügi mahu võib sellest arvutusest täielikult või osaliselt välja jätta;

| b) | igal aastal alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030 uus energiasääst:






  i) | 0,8 % aastasest energia lõpptarbimisest perioodil 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2023, arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena; |
| --- | --- | --- |

b)

igal aastal alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030 uus energiasääst:

i)

0,8 % aastasest energia lõpptarbimisest perioodil 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2023, arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena;

| ii) | 1,3 % aastasest energia lõpptarbimisest perioodil 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2025, arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena; |
| --- | --- |

ii)

1,3 % aastasest energia lõpptarbimisest perioodil 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2025, arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena;

| iii) | 1,5 % aastasest energia lõpptarbimisest perioodil 1. jaanuarist 2026 kuni 31. detsembrini 2027, arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena; |
| --- | --- |

iii)

1,5 % aastasest energia lõpptarbimisest perioodil 1. jaanuarist 2026 kuni 31. detsembrini 2027, arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena;

| iv) | 1,9 % aastasest energia lõpptarbimisest perioodil 1. jaanuarist 2028 kuni 31. detsembrini 2030, arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena. |
| --- | --- |

iv)

1,9 % aastasest energia lõpptarbimisest perioodil 1. jaanuarist 2028 kuni 31. detsembrini 2030, arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena.

Erandina esimese lõigu punkti b alapunktist i peavad Küpros ja Malta igal aastal 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2023 saavutama uue energiasäästu, mis on võrdne 0,24 %-ga aastasest energia lõpptarbimisest, arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena.

Erandina esimese lõigu punkti b alapunktidest ii, iii ja iv peavad Küpros ja Malta igal aastal 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2030 saavutama uue energiasäästu, mis on võrdne 0,45 %-ga aastasest energia lõpptarbimisest, arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena.

Liikmesriigid otsustavad, kuidas jaotada uue säästu arvutatud kogus esimese lõigu punktides a ja b osutatud ajavahemike peale, tingimusel et nõutav lõppkasutuse summaarne kumulatiivne energiasääst on saavutatud kummagi kohustusperioodi lõpuks.

Kooskõlas esimese lõigu punkti b alapunktis iv esitatud energiasäästu määraga peavad liikmesriigid jätkuvalt saavutama uue iga-aastase säästu kümneaastastel ajavahemikel pärast 2030. aastat.

2.   Liikmesriigid peavad käesoleva artikli lõike 1 kohaselt nõutava energiasäästu koguse saavutamiseks looma artiklis 9 osutatud energiatõhususkohustuste süsteemi või võtma artiklis 10 osutatud alternatiivseid poliitikameetmeid. Liikmesriigid võivad ühendada energiatõhususkohustuste süsteemi alternatiivsete poliitikameetmetega. Liikmesriigid tagavad, et artiklites 9 ja 10 ning artikli 30 lõikes 14 osutatud poliitikameetmetest tulenev energiasääst arvutatakse kooskõlas V lisaga.

3.   Liikmesriigid rakendavad energiatõhususkohustuste süsteeme, alternatiivseid poliitikameetmeid või nende kombinatsiooni või riiklikust energiatõhususe fondist rahastatavaid programme või meetmeid esmajärjekorras, kuid mitte üksnes energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate, madala sissetulekuga leibkondades elavate inimeste ja asjakohasel juhul nende inimeste suhtes, kes elavad sotsiaaleluruumides. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva artikli kohaselt rakendatud poliitikameetmed ei kahjusta kõnealuseid isikuid. Asjakohasel juhul kasutavad liikmesriigid parimal võimalikul viisil ära rahalisi vahendeid, sealhulgas avaliku sektori vahendeid, liidu tasandil loodud rahastamisvahendeid ja artikli 24 lõike 3 punkti b kohaselt heitkoguse ühikutega kauplemisest saadavat tulu, eesmärgiga kõrvaldada kahjulik mõju ning tagada õiglane ja kaasav energiaüleminek.

Lõike 1 kohase energiasäästu saavutamiseks ning ilma et see piiraks määruse (EL) 2019/943 ja direktiivi (EL) 2019/944 kohaldamist, võtavad liikmesriigid selliste poliitikameetmete kavandamiseks arvesse ja edendavad taastuvenergiakogukondade ja kodanike energiakogukondade rolli nende poliitikameetmete rakendamises.

Liikmesriigid kehtestavad ja saavutavad teatava osa nõutavast lõpptarbimise kumulatiivsest energiasäästust energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate, madala sissetulekuga leibkondades elavate inimeste ja asjakohasel juhul nende inimeste seas, kes elavad sotsiaaleluruumides. See osakaal peab olema vähemalt võrdne energiaostuvõimetute leibkondade osakaaluga, nagu on hinnatud määruse (EL) 2018/1999 artikli 3 lõike 3 punkti d kohaselt koostatud riiklikes energia- ja kliimakavades. Liikmesriigid võtavad oma riiklikes energia- ja kliimakavades energiaostuvõimetuse osakaalu hindamisel arvesse järgmisi näitajaid:

| a) | suutmatus hoida kodu piisavalt soojana (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]); |
| --- | --- |

a)

suutmatus hoida kodu piisavalt soojana (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]);

| b) | kommunaalteenuste arvete võlgnevused (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]); |
| --- | --- |

b)

kommunaalteenuste arvete võlgnevused (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]);

| c) | nende inimeste koguarv, kes elavad ehitises, mille katus lekib, mille seinad, põrandad või vundament on niisked või aknaraamid ja põrandad mädanenud (Eurostat, SILC [ilc_mdho01]); |
| --- | --- |

c)

nende inimeste koguarv, kes elavad ehitises, mille katus lekib, mille seinad, põrandad või vundament on niisked või aknaraamid ja põrandad mädanenud (Eurostat, SILC [ilc_mdho01]);

| d) | vaesusriski määr (Eurostat, SILC ja ECHP uuringud [ilc_li02]) (piirväärtus: 60 % keskmisest ekvivalentsest sissetulekust pärast sotsiaalsiirdeid). |
| --- | --- |

d)

vaesusriski määr (Eurostat, SILC ja ECHP uuringud [ilc_li02]) (piirväärtus: 60 % keskmisest ekvivalentsest sissetulekust pärast sotsiaalsiirdeid).

Kui liikmesriik ei ole riiklikus energia- ja kliimakavas teatanud hinnangulist energiaostuvõimetute leibkondade osakaalu, peab energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate, madala sissetulekuga leibkondades elavate inimeste ja asjakohasel juhul nende inimeste puhul, kes elavad sotsiaaleluruumides, summaarse lõpptarbimise energiasäästu nõutava koguse osakaal olema vähemalt võrdne kolmandas lõigus osutatud näitajate osakaalude aritmeetilise keskmisega 2019. aastal, või kui need näitajad ei ole 2019. aasta kohta kättesaadavad, siis ekstrapoleeritakse lineaarselt nende väärtused viimasel kolmel aastal, mille kohta need on kättesaadavad.

4.   Liikmesriigid lisavad oma lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade ajakohastatud versioonidesse, mis esitatakse vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 lõikele 2, oma järgmistesse lõimitud riiklikesse energia- ja kliimakavadesse, mis esitatakse vastavalt kõnealuse määruse artiklile 3 ja artiklitele 7–12, ning nendega seotud riiklikesse energia- ja kliimaalastesse eduaruannetesse, mis esitatakse vastavalt kõnealuse määruse artiklile 17, teabe kohaldatud näitajate, osakaalu aritmeetilise keskmise ja käesoleva artikli lõike 3 kohaselt kehtestatud poliitikameetmete tulemuste kohta.

5.   Liikmesriigid võivad arvesse võtta energiasäästu poliitikameetmetest, mis võeti hiljemalt 31. detsembril 2020 või pärast seda kuupäeva, tingimusel et selliste meetmete tulemuseks on uued üksikmeetmed, mida võetakse pärast 31. detsembrit 2020. Ühelgi kohustusperioodil saavutatud energiasäästu ei arvestata energiasäästu koguse hulka, mis tuleb saavutada lõikes 1 sätestatud eelmistel kohustusperioodidel.

6.   Tingimusel et liikmesriigid täidavad vähemalt lõike 1 esimese lõigu punkti b alapunktis i osutatud lõppkasutuse kumulatiivse energiasäästu kohustuse, võivad nad kõnealuses alapunktis osutatud nõutava energiasäästu koguse arvutada, kasutades ühte või mitut järgmist võimalust:

| a) | kohaldades lõpptarbijatele müüdava energia aastase säästu määra või energia lõpptarbimise säästu määra, arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena; |
| --- | --- |

a)

kohaldades lõpptarbijatele müüdava energia aastase säästu määra või energia lõpptarbimise säästu määra, arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena;

| b) | jättes arvutamise lähtestsenaariumist täielikult või osaliselt välja transpordis kasutatava energia; |
| --- | --- |

b)

jättes arvutamise lähtestsenaariumist täielikult või osaliselt välja transpordis kasutatava energia;

| c) | kasutades mis tahes lõikes 8 osutatud võimalust. |
| --- | --- |

c)

kasutades mis tahes lõikes 8 osutatud võimalust.

7.   Kui liikmesriigid kasutavad lõike 1 esimese lõigu punkti b alapunktis i osutatud energiasäästukohustuse suhtes mis tahes lõikes 6 osutatud võimalust, kehtestavad nad:

| a) | oma aastase säästu määra, mida kohaldatakse nende summaarse lõppenergiasäästu arvutamisel, mis tagab, et nende energia netosäästu lõplik kogus ei ole nimetatud punktis nõutust väiksem; |
| --- | --- |

a)

oma aastase säästu määra, mida kohaldatakse nende summaarse lõppenergiasäästu arvutamisel, mis tagab, et nende energia netosäästu lõplik kogus ei ole nimetatud punktis nõutust väiksem;

| b) | arvutamise lähtestsenaariumi, millest võidakse täielikult või osaliselt välja jätta transpordis kasutatav energia. |
| --- | --- |

b)

arvutamise lähtestsenaariumi, millest võidakse täielikult või osaliselt välja jätta transpordis kasutatav energia.

8.   Tingimusel, et järgitakse lõiget 9, võib liikmesriik:

| a) | teha lõike 1 esimese lõigu punkti a kohase arvutuse, kasutades väärtusena 1 % 2014. ja 2015. aastal, 1,25 % 2016. ja 2017. aastal ning 1,5 % 2018., 2019. ja 2020. aastal; |
| --- | --- |

a)

teha lõike 1 esimese lõigu punkti a kohase arvutuse, kasutades väärtusena 1 % 2014. ja 2015. aastal, 1,25 % 2016. ja 2017. aastal ning 1,5 % 2018., 2019. ja 2020. aastal;

| b) | jätta arvutusest täielikult või osaliselt välja lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud kohustusperioodi puhul sellise energia müügi mahu või nimetatud lõigu punkti b alapunktis i osutatud kohustusperioodi puhul sellise energia lõpptarbimise mahu, mida kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tööstusharudes; |
| --- | --- |

b)

jätta arvutusest täielikult või osaliselt välja lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud kohustusperioodi puhul sellise energia müügi mahu või nimetatud lõigu punkti b alapunktis i osutatud kohustusperioodi puhul sellise energia lõpptarbimise mahu, mida kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tööstusharudes;

| c) | lubada arvata lõike 1 esimese lõigu punktis a ja punkti b alapunktis i nõutavast energiasäästu kogusest maha energiasäästu, mis on saavutatud energia muundamise, jaotuse ja ülekande sektorites, sealhulgas tõhusa kaugkütte ja -jahutuse infrastruktuuris, artikli 25 lõike 4 punktis a, artikli 26 lõikes 7 ning artikli 27 lõikes 1, 5–9 ja 11 sätestatud nõuete rakendamise tulemusena. Liikmesriigid teavitavad komisjoni käesoleva punkti kohastest ning nende poolt vastavalt artiklile 3 ja artiklitele 7–12 esitatud lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade osana ajavahemikuks 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030 kavandatud poliitikameetmetest. Kõnealuste meetmete mõju arvutatakse V lisa kohaselt ja lisatakse nimetatud kavadesse; |
| --- | --- |

c)

lubada arvata lõike 1 esimese lõigu punktis a ja punkti b alapunktis i nõutavast energiasäästu kogusest maha energiasäästu, mis on saavutatud energia muundamise, jaotuse ja ülekande sektorites, sealhulgas tõhusa kaugkütte ja -jahutuse infrastruktuuris, artikli 25 lõike 4 punktis a, artikli 26 lõikes 7 ning artikli 27 lõikes 1, 5–9 ja 11 sätestatud nõuete rakendamise tulemusena. Liikmesriigid teavitavad komisjoni käesoleva punkti kohastest ning nende poolt vastavalt artiklile 3 ja artiklitele 7–12 esitatud lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade osana ajavahemikuks 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030 kavandatud poliitikameetmetest. Kõnealuste meetmete mõju arvutatakse V lisa kohaselt ja lisatakse nimetatud kavadesse;

| d) | võtta nõutava energiasäästu koguse arvutamisel arvesse energiasäästu, mis tuleneb üksikmeetmetest, mida on rakendatud alates 31. detsembrist 2008, mis avaldavad jätkuvalt mõju 2020. aastal seoses lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud kohustusperioodiga ja pärast 2020. aastat seoses nimetatud lõigu punkti b alapunktis i osutatud kohustusperioodiga ning mida on võimalik mõõta ja kontrollida; |
| --- | --- |

d)

võtta nõutava energiasäästu koguse arvutamisel arvesse energiasäästu, mis tuleneb üksikmeetmetest, mida on rakendatud alates 31. detsembrist 2008, mis avaldavad jätkuvalt mõju 2020. aastal seoses lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud kohustusperioodiga ja pärast 2020. aastat seoses nimetatud lõigu punkti b alapunktis i osutatud kohustusperioodiga ning mida on võimalik mõõta ja kontrollida;

| e) | võtta nõutava energiasäästu koguse arvutamisel arvesse energiasäästu, mis tuleneb poliitikameetmetest, kui on võimalik näidata, et tänu kõnealustele meetmetele rakendatakse alates 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2020 üksikmeetmeid, mis tagavad energiasäästu pärast 31. detsembrit 2020; |
| --- | --- |

e)

võtta nõutava energiasäästu koguse arvutamisel arvesse energiasäästu, mis tuleneb poliitikameetmetest, kui on võimalik näidata, et tänu kõnealustele meetmetele rakendatakse alates 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2020 üksikmeetmeid, mis tagavad energiasäästu pärast 31. detsembrit 2020;

| f) | jätta lõike 1 esimese lõigu punktis a ja punkti b alapunktis i nõutava energiasäästu koguse arvutamisel välja 30 % tõendatult hoonete välispinnal ja hoonete sees oma tarbeks toodetud energia kogusest, mis on saadud tänu poliitikameetmetele, millega edendatakse uute taastuvenergialahenduste paigaldamist; |
| --- | --- |

f)

jätta lõike 1 esimese lõigu punktis a ja punkti b alapunktis i nõutava energiasäästu koguse arvutamisel välja 30 % tõendatult hoonete välispinnal ja hoonete sees oma tarbeks toodetud energia kogusest, mis on saadud tänu poliitikameetmetele, millega edendatakse uute taastuvenergialahenduste paigaldamist;

| g) | võtta lõike 1 esimese lõigu punktis a ja punkti b alapunktis i nõutava energiasäästu koguse arvutamisel arvesse energiasäästu, mis ületab energiasäästu, mis tuleb saavutada kohustusperioodil 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020, tingimusel et selline sääst tuleneb artiklites 9 ja 10 osutatud poliitikameetmete alusel võetud üksikmeetmetest, millest liikmesriigid on teada andnud oma riiklikes energiatõhususe tegevuskavades ning mille kohta nad on aru andnud oma eduaruannetes vastavalt artiklile 26. |
| --- | --- |

g)

võtta lõike 1 esimese lõigu punktis a ja punkti b alapunktis i nõutava energiasäästu koguse arvutamisel arvesse energiasäästu, mis ületab energiasäästu, mis tuleb saavutada kohustusperioodil 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020, tingimusel et selline sääst tuleneb artiklites 9 ja 10 osutatud poliitikameetmete alusel võetud üksikmeetmetest, millest liikmesriigid on teada andnud oma riiklikes energiatõhususe tegevuskavades ning mille kohta nad on aru andnud oma eduaruannetes vastavalt artiklile 26.

9.   Liikmesriigid kohaldavad lõike 8 kohaselt valitud variante ning arvutavad nende mõju lõike 1 esimese lõigu punktis a ja punkti b alapunktis i osutatud kohustusperioodi kohta eraldi:

| a) | lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud kohustusperioodi jooksul nõutava energiasäästu koguse arvutamiseks võivad liikmesriigid kohaldada variante, mis on lõike 8 punktides a–d loetletud variante. Kõik lõike 8 kohaselt valitud variandid koos ei tohi kokku anda üle 25 % energiasäästust, millele on osutatud lõike 1 esimese lõigu punktis a; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud kohustusperioodi jooksul nõutava energiasäästu koguse arvutamiseks võivad liikmesriigid kohaldada variante, mis on lõike 8 punktides a–d loetletud variante. Kõik lõike 8 kohaselt valitud variandid koos ei tohi kokku anda üle 25 % energiasäästust, millele on osutatud lõike 1 esimese lõigu punktis a;

| b) | lõike 1 esimese lõigu punkti b alapunktis i osutatud kohustusperioodil nõutava energiasäästu koguse arvutamiseks võivad liikmesriigid kasutada lõike 8 punktides b–g loetletud variante, kui lõike 8 punktis d osutatud üksikmeetmed avaldavad jätkuvalt kontrollitavat ja mõõdetavat mõju pärast 31. detsembrit 2020. Kõik lõike 8 kohaselt valitud variandid koos ei tohi tuua kaasa suuremat energiasäästu kui 35 % energiasäästu kogusest, mis on arvutatud kooskõlas lõigetega 6 ja 7. |
| --- | --- |

b)

lõike 1 esimese lõigu punkti b alapunktis i osutatud kohustusperioodil nõutava energiasäästu koguse arvutamiseks võivad liikmesriigid kasutada lõike 8 punktides b–g loetletud variante, kui lõike 8 punktis d osutatud üksikmeetmed avaldavad jätkuvalt kontrollitavat ja mõõdetavat mõju pärast 31. detsembrit 2020. Kõik lõike 8 kohaselt valitud variandid koos ei tohi tuua kaasa suuremat energiasäästu kui 35 % energiasäästu kogusest, mis on arvutatud kooskõlas lõigetega 6 ja 7.

Sõltumata sellest, kas liikmesriigid jätavad arvutamise lähtestsenaariumist täielikult või osaliselt välja transpordis kasutatava energia või kasutavad lõikes 8 loetletud varianti, tagavad nad, et lõike 1 esimese lõigu punkti b alapunktis i osutatud kohustusperioodil 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2023 energia lõpptarbimises saavutatav uue säästu netokogus ei ole väiksem kui kogus, mis saavutatakse kõnealuses punktis osutatud aastase energiasäästu määra kohaldamisel.

10.   Liikmesriigid kirjeldavad oma lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade ajakohastatud versioonides, mis esitatakse vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 lõikele 2, oma järgmistes riiklikes energia- ja kliimakavades, mis esitatakse vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artiklile 3 ja artiklitele 7–12 ning millest teatatakse kooskõlas määruse (EL) 2018/1999 III lisaga, ning vastavates eduaruannetes, kuidas arvutatakse energiasäästu kogus, mis tuleb saavutada ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030, ja asjakohasel juhul selgitavad, kuidas kehtestati aastase energiasäästu määr ja arvutamise lähtestsenaarium ning milliseid käesoleva artikli lõikes 8 esitatud variante kohaldati ja mil määral.

11.   Liikmesriigid teatavad komisjonile nende poolt vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 lõikele 2 esitatud lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade ajakohastatud versioonide osana ning vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artiklile 3 ja artiklitele 7–12 esitatud lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade osana käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu punktis b ja lõikes 3 osutatud nõutava energiasäästu koguse, selliste poliitikameetmete kirjelduse, mida tuleb rakendada, et saavutada lõpptarbimise kumulatiivse energiasäästu nõutav kogusumma, ja nende arvutusmeetodid vastavalt käesoleva direktiivi V lisale. Liikmesriigid kasutavad komisjoni poolt liikmesriikidele ettenähtud aruandevormi.

12.   Kui komisjon järeldab määruse (EL) 2018/1999 artikli 29 kohase lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete hindamise või määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 kohaselt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti või viimase ajakohastatud versiooni või määruse (EL) 2018/1999 artikli 3 ja artiklite 7–12 kohase järgmise lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ja lõppversiooni hindamise alusel, et poliitikameetmed ei taga nõutava kumulatiivse lõppenergiakasutuse säästu saavutamist kohustusperioodi lõpuks, siis võib komisjon kooskõlas määruse (EL) 2018/1999 artikliga 34 anda soovitusi liikmesriikidele, kelle poliitikameetmed ei ole komisjoni hinnangul piisavad nende energiasäästukohustuse täitmise tagamiseks.

13.   Kui liikmesriik ei ole saavutanud nõutavat summaarset lõppkasutuse energiasäästu iga lõikes 1 sätestatud kohustusperioodi lõpuks, peab ta saavutama lisaks järgmise kohustusperioodi lõpuks nõutavale summaarsele lõppkasutuse energiasäästule ka puudu jäänud energiasäästu.

Kui aga liikmesriik on saavutanud nõutavast tasemest suurema summaarse lõppkasutuse energiasäästu iga lõikes 1 sätestatud kohustusperioodi lõpuks, siis on tal õigus kanda kõlblik summa (kuni 10 % kõnealusest ülejäägist) üle järgmisse kohustusperioodi, ilma et sihteesmärki suurendataks.

14.   Liikmesriigid tõendavad oma riiklike energia- ja kliimakavade ajakohastatud versioonide osana, mis esitatakse vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 lõikele 2, oma riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete osana, mis esitatakse vastavalt kõnealuse määruse artiklile 17, ning oma järgmiste lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade osana, mis esitatakse vastavalt kõnealuse määruse artiklile 3 ja artiklitele 7–12, järgmist, lisades asjakohasel juhul tõendusmaterjali ja arvutused:

| a) | et kui tegemist on poliitikameetmete või üksikmeetmete kattuva mõjuga, ei arvestata energiasäästu kahekordselt; |
| --- | --- |

a)

et kui tegemist on poliitikameetmete või üksikmeetmete kattuva mõjuga, ei arvestata energiasäästu kahekordselt;

| b) | kuidas käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu punkti b kohaselt saavutatud energiasääst aitab kaasa nende artikli 4 kohase riikliku panuse saavutamisele; |
| --- | --- |

b)

kuidas käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu punkti b kohaselt saavutatud energiasääst aitab kaasa nende artikli 4 kohase riikliku panuse saavutamisele;

| c) | et energiasäästukohustuse täitmiseks kehtestatakse poliitikameetmed, mis on kavandatud kooskõlas käesoleva artikli nõuetega, ning et need poliitikameetmed on kõlblikud ja asjakohased, et tagada nõutud summaarse lõpptarbimise energiasäästu saavutamine iga kohustusperioodi lõpuks. |
| --- | --- |

c)

et energiasäästukohustuse täitmiseks kehtestatakse poliitikameetmed, mis on kavandatud kooskõlas käesoleva artikli nõuetega, ning et need poliitikameetmed on kõlblikud ja asjakohased, et tagada nõutud summaarse lõpptarbimise energiasäästu saavutamine iga kohustusperioodi lõpuks.

Artikkel 9

Energiatõhususkohustuste süsteemid

1.   Kui liikmesriigid otsustavad täita oma kohustusi artikli 8 lõike 1 kohaselt nõutava energiasäästu koguse saavutamiseks energiatõhususkohustuste süsteemi abil, tagavad nad, et iga liikmesriigi territooriumil tegutsevad, käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kohustatud isikud täidavad oma lõppkasutuse kumulatiivse energiasäästu nõude, mis on sätestatud artikli 8 lõikes 1, ilma et see piiraks artikli 8 lõigete 8 ja 9 kohaldamist.

Asjakohasel juhul võivad liikmesriigid otsustada, et kohustatud isikud täidavad kõnealuse energiasäästunõude täielikult või osaliselt rahalise sissemaksega riiklikku energiatõhususe fondi vastavalt artikli 30 lõikele 14.

2.   Kui liikmesriigid otsustavad täita oma kohustusi artikli 8 lõike 1 kohaselt nõutava energiasäästu koguse saavutamiseks energiatõhususkohustuste süsteemi abil, siis võivad nad määrata avaliku sektori rakendusasutuse, kes seda süsteemi haldab.

3.   Objektiivseid ja mittediskrimineerivaid kriteeriume aluseks võttes määravad liikmesriigid kohustatud isikud oma territooriumil tegutsevate ülekandevõrguettevõtjate, jaotusvõrguettevõtjate, energiatarnijate, energia-jaemüügiettevõtjate ja transpordikütusetarnijate või -jaemüüjate seast. Kohustuse täitmiseks vajaliku energiasäästu koguse peavad saavutama liikmesriigi poolt lõpptarbijate seast määratud kohustatud isikud, sõltumata artikli 8 lõike 1 kohaselt tehtud arvutusest, või kui liikmesriigid nii otsustavad, siis muud isikud sertifitseeritud energiasäästuna, nagu on sätestatud käesoleva artikli lõike 11 punktis a.

4.   Kui lõike 3 kohaseks kohustatud isikuks määratakse energia-jaemüügiettevõtja, tagavad liikmesriigid, et oma kohustust täites ei loo energia-jaemüügiettevõtja tarbijatele tarnija vahetamiseks tõkkeid.

5.   Liikmesriigid võivad nõuda kohustatud isikutelt, et nad saavutaksid osa oma energiasäästukohustustest energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate, madala sissetulekuga leibkondades elavate inimeste ja asjakohasel juhul nende inimeste seas, kes elavad sotsiaaleluruumides. Liikmesriigid võivad ka nõuda kohustatud isikutelt energiakulude vähendamise eesmärkide saavutamist, tingimusel et selle tulemuseks on lõppkasutuse energiasääst ning eesmärgid arvutatakse V lisa kohaselt, ja energiasäästu saavutamist, edendades energiatõhususe parandamise meetmeid, sealhulgas rahalise toetuse meetmeid, millega leevendatakse süsiniku hinna mõju VKEdele ja mikroettevõtjatele.

6.   Liikmesriigid võivad nõuda kohustatud isikutelt koostööd sotsiaalteenuste osutajatega ning piirkondlike ja kohalike omavalitsustega, et edendada energiatõhususe parandamise meetmeid energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate, madala sissetulekuga leibkondades elavate inimeste ja asjakohasel juhul nende inimeste seas, kes elavad sotsiaaleluruumides. See hõlmab energiaostuvõimetuse ohus või selle mõjule vastuvõtlikumate rühmade erivajaduste kindlakstegemist ja käsitlemist. Et kaitsta energiaostuvõimetuid inimesi, vähekaitstud tarbijaid ja asjakohasel juhul neid inimesi, kes elavad sotsiaaleluruumides, julgustavad liikmesriigid kohustatud isikuid võtma selliseid meetmeid nagu hoonete, sealhulgas sotsiaaleluruumide renoveerimine, seadmete väljavahetamine, rahaline toetus ja stiimulid energiatõhususe parandamiseks kooskõlas riiklike rahastamis- ja toetuskavade või energiaaudititega. Liikmesriigid tagavad selliste meetmete kõlblikkuse individuaalsete korterite puhul, mis asuvad mitme korteriga hoonetes.

7.   Lõigete 5 ja 6 kohaldamisel nõuavad liikmesriigid kohustatud isikutelt, et nad esitaksid igal aastal aruande selle kohta, kuidas kohustatud isikud on saavutanud energiasäästu meetmetest, mida edendatakse energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate, madala sissetulekuga leibkondades elavate inimeste ja asjakohasel juhul nende inimeste seas, kes elavad sotsiaaleluruumides, ning nõuavad nende kohustatud isikute lõpptarbijate kohta kokkuvõtlikku statistilist teavet, milles näidatakse ära energiasäästu muutused võrreldes varem esitatud teabega, ning teavet pakutava tehnilise ja rahalise toetuse kohta.

8.   Liikmesriigid väljendavad igalt kohustatud isikult nõutavat energiasäästu kas primaarenergia tarbimise või energia lõpptarbimisena. Nõutava energiasäästu koguse väljendamiseks valitud meetodit kasutatakse ka kohustatud isikute teatatud energiasäästu arvutamiseks. Energiasäästu koguste ümberarvutamisel kasutatakse alumisi kütteväärtusi, millele on osutatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/2066 (41) VI lisas, ja artiklis 31 osutatud primaarenergiategurit, välja arvatud juhul, kui muude ümberarvutustegurite kasutamist saab põhjendada.

9.   Liikmesriigid asutavad mõõtmis-, kontrolli- ja tõendamissüsteemid, et dokumenteeritult kontrollida vähemalt statistiliselt olulist osa ja esindavat valimit kohustatud isikute poolt kasutusele võetud energiatõhususe parandamise meetmetest. Mõõtmine, kontrollimine ja tõendamine peab toimuma kohustatud isikutest sõltumatult. Kui üksus on riiklike energiatõhususkohustuste süsteemi poolt kohustatud isik artikli 9 ning hoonete ja maanteetranspordi ELi HKS kohaselt kooskõlas direktiiviga 2003/87/EÜ, siis tagatakse seire- ja tõendamissüsteemiga, et süsiniku edasikantav hind kütuse tarbimiseks väljastamisel kooskõlas direktiiviga 2003/87/EÜ võetakse arvesse selle üksuse energiasäästumeetmete energiasäästude arvutamisel ja nendest teatamisel.

10.   Kehtestatud mõõtmis-, kontrolli- ja tõendamissüsteemidest, sealhulgas (kuid mitte ainult) kasutatud meetoditest, tuvastatud probleemidest ja nende käsitlemise viisidest, teavitavad liikmesriigid vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artiklile 17 esitatavate lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete osana komisjoni.

11.   Energiatõhususkohustuste süsteemi raames võivad liikmesriigid lubada kohustatud isikutel:

| a) | arvestada oma kohustuste täitmisena energiateenuseosutaja või muu kolmanda isiku saavutatud sertifitseeritud energiasäästu, sealhulgas ka siis, kui kohustatud isikud edendavad muude riigi heakskiidetud asutuste või avaliku sektori asutuste kaudu meetmeid, mis võivad hõlmata ametlikke partnerlusi ja mida võib täiendada muude rahastamisallikatega; |
| --- | --- |

a)

arvestada oma kohustuste täitmisena energiateenuseosutaja või muu kolmanda isiku saavutatud sertifitseeritud energiasäästu, sealhulgas ka siis, kui kohustatud isikud edendavad muude riigi heakskiidetud asutuste või avaliku sektori asutuste kaudu meetmeid, mis võivad hõlmata ametlikke partnerlusi ja mida võib täiendada muude rahastamisallikatega;

| b) | arvestada asjaomasel aastal saavutatud energiasäästu nii, nagu see oleks saavutatud mis tahes eelmisel neljal või järgmisel kolmel aastal, kuid mitte pärast artikli 8 lõikes 1 sätestatud kohustusperioodide lõppu. |
| --- | --- |

b)

arvestada asjaomasel aastal saavutatud energiasäästu nii, nagu see oleks saavutatud mis tahes eelmisel neljal või järgmisel kolmel aastal, kuid mitte pärast artikli 8 lõikes 1 sätestatud kohustusperioodide lõppu.

Kui liikmesriigid seda lubavad, tagavad nad, et esimese lõigu punktis a osutatud energiasäästu sertifitseerimisel kehtib liikmesriikide kehtestatud selge, läbipaistev ja kõikidele turuosalistele avatud ja sertifitseerimiskulude minimeerimist taotlev heakskiitmismenetlus.

Liikmesriigid hindavad ja asjakohasel juhul võtavad meetmeid, et minimeerida energiatõhususkohustuste süsteemide otseste ja kaudsete kulude mõju rahvusvahelisele konkurentsile avatud energiamahukate tööstusharude konkurentsivõimele.

12.   Liikmesriigid avaldavad kord aastas kõikide kohustatud isikute või kohustatud isiku iga allkategooria saavutatud energiasäästu ja süsteemiga saavutatud koguenergiasäästu.

Artikkel 10

Alternatiivsed poliitikameetmed

1.   Kui liikmesriigid otsustavad täita oma kohustusi artikli 8 lõike 1 kohaselt nõutava energiasäästu saavutamiseks alternatiivsete poliitikameetmetega, tagavad nad, et artikli 8 lõikes 1 nõutud energiasäästu saavutavad lõpptarbijad, ilma et see piiraks artikli 8 lõigete 8 ja 9 kohaldamist.

2.   Kõikide meetmete jaoks, mis ei ole maksustamismeetmed, loovad liikmesriigid mõõtmis-, kontrollimis- ja tõendamissüsteemi, mille alusel kontrollitakse dokumenteeritult vähemalt statistiliselt olulist ja esindavat valimit osalevate või volitatud isikute poolt energiatõhususe suurendamiseks võetud meetmetest. Mõõtmine, kontrollimine ja tõendamine peab toimuma osalevatest või volitatud isikutest sõltumatult.

3.   Kehtestatud mõõtmis-, kontrolli- ja tõendamissüsteemidest, sealhulgas (kuid mitte ainult) kasutatud meetoditest, tuvastatud probleemidest ja nende käsitlemise viisidest, teavitavad liikmesriigid vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artiklile 17 esitatavate lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete osana komisjoni.

4.   Maksustamismeetmest teatamisel tõendavad liikmesriigid, kuidas maksustamismeetme kavandamisel on tagatud hinnasignaali mõjusus, näiteks maksumäär ja nähtavus aja jooksul. Maksumäära alandamise korral peavad liikmesriigid põhjendama, kuidas maksustamismeetmetega kaasneb endiselt uus energiasääst.

Artikkel 11

Energiajuhtimissüsteemid ja energiaauditid

1.   Liikmesriigid tagavad, et ettevõtted, mille viimase kolme aasta keskmine aastane energiatarbimine kõigi energiakandjate summana on olnud suurem kui 85 TJ, rakendavad energiajuhtimissüsteemi. Energiajuhtimissüsteemi sertifitseerib sõltumatu asutus vastavalt asjaomastele Euroopa või rahvusvahelistele standarditele.

Liikmesriigid tagavad, et esimeses lõigus osutatud ettevõtetel on energiajuhtimissüsteem hiljemalt 11. oktoobriks 2027.

2.   Liikmesriigid tagavad, et ettevõtetele, mille viimase kolme aasta keskmine aastane energiatarbimine kõigi energiakandjate summana on olnud suurem kui 10 TJ ja mis ei rakenda energiajuhtimissüsteemi, tehakse energiaaudit.

Selliseid energiaauditeid:

| a) | teevad kvalifitseeritud või akrediteeritud eksperdid sõltumatult ja kulutõhusalt kooskõlas artikliga 28 või neid |
| --- | --- |

a)

teevad kvalifitseeritud või akrediteeritud eksperdid sõltumatult ja kulutõhusalt kooskõlas artikliga 28 või neid

| b) | rakendavad ja kontrollivad sõltumatud asutused liikmesriikide õigusaktide alusel. |
| --- | --- |

b)

rakendavad ja kontrollivad sõltumatud asutused liikmesriikide õigusaktide alusel.

Liikmesriigid tagavad, et esimeses lõigus osutatud ettevõtted teevad esimese energiaauditi hiljemalt 11. oktoobriks 2026 ja et järgnevad energiaauditid tehakse vähemalt iga nelja aasta järel. Kui sellised ettevõtted juba teevad energiaauditeid vastavalt esimesele lõigule, jätkavad nad seda vähemalt iga nelja aasta järel kooskõlas käesoleva direktiiviga.

Asjaomased ettevõtted koostavad nendest energiaaudititest tulenevate soovituste alusel konkreetse ja teostatava tegevuskava. Tegevuskavas määratakse kindlaks meetmed iga auditisoovituse rakendamiseks, kui see on tehniliselt ja majanduslikult teostatav. Tegevuskava esitatakse ettevõtte juhtkonnale.

Lisaks tagavad liikmesriigid, et kõnealused tegevuskavad ja soovituste rakendamise määr avaldatakse ettevõtte aastaaruandes ning avalikustatakse, välja arvatud teave, mida reguleerivad kaubandus- ja ärisaladust ning konfidentsiaalsuse kaitset käsitlevad liidu ja liikmesriigi õigusaktid.

3.   Kui asjaomasel aastal on lõikes 1 osutatud ettevõtte aastane tarbimine üle 85 TJ ja kui lõikes 2 osutatud ettevõtte aastane tarbimine on suurem kui 10 TJ, tagavad liikmesriigid, et see teave tehakse kättesaadavaks käesoleva artikli rakendamise eest vastutavatele liikmesriigi asutustele. Selleks võivad liikmesriigid edendada uue või olemasoleva platvormi kasutamist, mis aitaks koguda nõutavaid andmeid riigi tasandil.

4.   Liikmesriigid võivad innustada lõigetes 1 ja 2 osutatud ettevõtteid esitama oma aastaaruandes teabe oma aastase energiatarbimise kohta kWh-des, aastas tarbitud vee mahu kohta kuupmeetrites ning võrdluse oma energia- ja veetarbimisega eelmistel aastatel.

5.   Liikmesriigid soodustavad seda, et kõikidele lõpptarbijatele on kättesaadavad sellised energiaauditid, mis on kulutõhusad ning mida

| a) | teevad kvalifitseeritud või akrediteeritud eksperdid vastavalt kvalifitseerimiskriteeriumidele ning sõltumatult ja kulutõhusalt või mida |
| --- | --- |

a)

teevad kvalifitseeritud või akrediteeritud eksperdid vastavalt kvalifitseerimiskriteeriumidele ning sõltumatult ja kulutõhusalt või mida

| b) | rakendavad ja kontrollivad sõltumatud asutused liikmesriikide õigusaktide alusel. |
| --- | --- |

b)

rakendavad ja kontrollivad sõltumatud asutused liikmesriikide õigusaktide alusel.

Esimeses lõigus osutatud energiaauditeid võivad teha asutusesisesed eksperdid või energiaaudiitorid, tingimusel et asjaomane liikmesriik on kehtestanud nende auditite kvaliteedi tagamise süsteemi, sealhulgas asjakohasel juhul süsteemi, mille kohaselt valitakse igal aastal vähemalt statistiliselt oluline osa kõikidest asutusesiseste ekspertide või energiaaudiitorite poolt tehtud energiaaudititest juhuslikult.

Energiaauditite ja energiajuhtimissüsteemide kvaliteedi tagamise nimel kehtestavad liikmesriigid läbipaistvad ja mittediskrimineerivad energiaauditite miinimumkriteeriumid kooskõlas VI lisaga ning võttes arvesse asjaomaseid Euroopa või rahvusvahelisi standardeid. Liikmesriigid määravad pädeva asutuse või organi tagamaks, et järgitakse energiaauditite tegemise tähtaegu, mis on kehtestatud käesoleva artikli lõikes 2, ning kohaldatakse õigesti VI lisas sätestatud miinimumkriteeriume.

Energiaauditid ei sisalda tingimusi, mis ei lase audititulemusi edastada mis tahes kvalifitseeritud või akrediteeritud energiateenuseosutajale, tingimusel et tarbija sellele vastu ei ole.

6.   Liikmesriigid töötavad välja programmid eesmärgiga julgustada VKEsid, kelle suhtes ei kohaldata lõiget 1 ega lõiget 2, energiaauditeid läbi viima ning seejärel nendest audititest tulenevad soovitused ellu viima, ning anda neile tehnilist toetust.

Ilma et see piiraks liidu riigiabiõigust ning läbipaistvatele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele tuginedes võivad liikmesriigid luua VKEde ja mikroettevõtjate jaoks mehhanisme, nagu energiaauditi keskused, tingimusel et sellised mehhanismid ei konkureeri eraaudiitoritega. Samuti võivad nad luua VKEde jaoks muud tugisüsteemid, sealhulgas kui need VKEd on sõlminud vabatahtlikud kokkulepped, selleks et katta energiaauditite ja nendest tulenevate väga kulutõhusate soovituste rakendamise kulud, juhul kui rakendatakse nendes soovitustes esitatud meetmeid.

7.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 6 osutatud programmid sisaldavad VKEde toetamist selle mitmesuguse kasu kvantifitseerimisel, mida energiatõhususe meetmed nende tööprotsessides annavad, energiatõhususe tegevuskavade väljatöötamisel ning VKEdele mõeldud energiatõhususvõrgustike väljatöötamisel, mida vahendavad sõltumatud eksperdid.

Liikmesriigid juhivad VKEde tähelepanu – kaasa arvates nende vastavate vahendavate esindusorganisatsioonide kaudu – konkreetsetele näidetele, kuidas energiajuhtimissüsteem võiks soodustada nende äritegevust. Komisjon abistab liikmesriike, toetades selle valdkonna parimate tavade vahetamist.

8.   Liikmesriigid töötavad välja programmid eesmärgiga julgustada ettevõtjaid, kes ei ole VKEd ning kelle suhtes ei kohaldata lõiget 1 ega lõiget 2, energiaauditeid läbi viima ning seejärel nendest audititest tulenevad soovitused ellu viima.

9.   Energiaauditid loetakse vastavaks lõike 2 nõuetele, kui need:

| a) | tehakse sõltumatult VI lisas sätestatud miinimumkriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

a)

tehakse sõltumatult VI lisas sätestatud miinimumkriteeriumide alusel;

| b) | rakendatakse sidusrühmade organisatsioonide ja määratud asutuse vahelise vabatahtliku kokkuleppe alusel ning nende üle teeb järelevalvet asjaomane liikmesriik, muu asutus, kellele pädevad asutused on delegeerinud asjakohase ülesande, või komisjon. |
| --- | --- |

b)

rakendatakse sidusrühmade organisatsioonide ja määratud asutuse vahelise vabatahtliku kokkuleppe alusel ning nende üle teeb järelevalvet asjaomane liikmesriik, muu asutus, kellele pädevad asutused on delegeerinud asjakohase ülesande, või komisjon.

Energiateenuseid pakkuvate turuosaliste juurdepääs põhineb läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel.

10.   Ettevõtjad, kes rakendavad energiatõhususe lepingut, on käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuete täitmisest vabastatud tingimusel, et energiatõhususe leping hõlmab energiajuhtimissüsteemi vajalikke elemente ning et leping vastab XV lisas sätestatud nõuetele.

11.   Ettevõtjad, kes rakendavad sõltumatu asutuse poolt vastavalt asjaomastele Euroopa või rahvusvahelistele standarditele sertifitseeritud keskkonnajuhtimissüsteemi, on käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetest vabastatud tingimusel, et asjaomane keskkonnajuhtimissüsteem hõlmab energiaauditi tegemist miinimumkriteeriumide alusel, mis põhinevad VI lisal.

12.   Energiaauditid võivad olla eraldiseisvad või moodustada osa suuremast keskkonnaauditist. Liikmesriigid võivad nõuda, et olemasoleva või kavandatud kaugkütte- või kaugjahutusvõrguga ühendamise tehnilise ja majandusliku teostatavuse hindamine oleks energiaauditi osa.

Ilma et see piiraks liidu riigiabiõigust, võivad liikmesriigid rakendada stiimuli- ja toetuskavasid energiaaudititest ja samalaadsetest meetmetest tulenevate soovituste rakendamiseks.

Artikkel 12

Andmekeskused

1.   Liikmesriigid nõuavad 15. maiks 2024 ja pärast seda igal aastal, et selliste nende territooriumil asuvate andmekeskuste omanikud ja käitajad, mille installeeritud infotehnoloogiaseadmete võimsusvajadus on vähemalt 500 kW, avalikustavad VII lisas sätestatud teabe, välja arvatud teave, mida reguleerivad kaubandus- ja ärisaladust ning konfidentsiaalsuse kaitset käsitlevad liidu ja liikmesriigi õigusaktid.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata andmekeskuste suhtes, mida kasutatakse või mis osutavad oma teenuseid üksnes kaitse ja kodanikukaitse lõppeesmärgil.

3.   Komisjon loob andmekeskusi käsitleva Euroopa andmebaasi, mis sisaldab kohustatud andmekeskuste poolt lõike 1 kohaselt edastatud teavet. Kõnealune Euroopa andmebaas on kokkuvõtlikus vormis avalikult kättesaadav.

4.   Liikmesriigid innustavad selliseid nende territooriumil asuvaid andmekeskuste omanikke ja käitajaid, mille installeeritud infotehnoloogiaseadmete võimsusvajadus on vähemalt 1 MW, võtma arvesse parimaid tavasid, millele on osutatud Euroopa andmekeskuste energiatõhususe käitumisjuhendi viimases versioonis.

5.   Komisjon hindab 15. maiks 2025 andmekeskuste energiatõhusust käsitlevaid kättesaadavaid andmeid, mis on talle esitatud lõigete 1 ja 3 kohaselt, ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele lisatakse asjakohasel juhul seadusandlikud ettepanekud energiatõhususe parandamise edasiste meetmetega, sealhulgas miinimumjõudluse standardite kehtestamise kohta, ja hinnang kliimaneutraalsele andmekeskuste sektorile ülemineku teostatavuse kohta, konsulteerides tihedalt asjaomaste sidusrühmadega. Selliste ettepanekutega võib kehtestada ajavahemiku, mille jooksul peavad olemasolevad andmekeskused saavutama miinimumjõudluse.

Artikkel 13

Maagaasi koguse mõõtmine

1.   Niivõrd kui see on tehniliselt võimalik, rahaliselt mõistlik ning potentsiaalse energiasäästuga seoses proportsionaalne, tagavad liikmesriigid, et maagaasi lõpptarbijad on varustatud konkurentsivõimelise hinnaga individuaalsete arvestitega, mis mõõdavad täpselt lõpptarbija tegelikku energiatarbimist ja annavad teavet tegeliku tarbimisaja kohta.

Sellised konkurentsivõimelise hinnaga individuaalsed arvestid võetakse kasutusele alati, kui:

| a) | olemasolev arvesti välja vahetatakse, välja arvatud juhul, kui see ei ole tehniliselt võimalik või kulutõhus, pidades silmas hinnangulist potentsiaalset säästu pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

a)

olemasolev arvesti välja vahetatakse, välja arvatud juhul, kui see ei ole tehniliselt võimalik või kulutõhus, pidades silmas hinnangulist potentsiaalset säästu pikas perspektiivis;

| b) | uus hoone ühendatakse võrku või kui hoonet renoveeritakse põhjalikult, nagu on määratletud direktiivis 2010/31/EL. |
| --- | --- |

b)

uus hoone ühendatakse võrku või kui hoonet renoveeritakse põhjalikult, nagu on määratletud direktiivis 2010/31/EL.

2.   Kui liikmesriigid rakendavad arukaid arvestisüsteeme ja võtavad kasutusele arukad arvestid maagaasi tarbimise mõõtmiseks kooskõlas direktiiviga 2009/73/EÜ, siis:

| a) | tagavad nad, et arvestisüsteemid annavad lõpptarbijatele teavet tegeliku tarbimisaja kohta ning et arvestite miinimumfunktsioonide määramisel ja turuosalistele kohustuste kehtestamisel võetakse täielikult arvesse energiatõhususe eesmärke ja lõpptarbijate kasu; |
| --- | --- |

a)

tagavad nad, et arvestisüsteemid annavad lõpptarbijatele teavet tegeliku tarbimisaja kohta ning et arvestite miinimumfunktsioonide määramisel ja turuosalistele kohustuste kehtestamisel võetakse täielikult arvesse energiatõhususe eesmärke ja lõpptarbijate kasu;

| b) | tagavad nad arukate arvestite ja andmete edastamise turvalisuse ning lõpptarbijate privaatsuse kooskõlas asjaomaste andmekaitset ja eraelu puutumatust käsitlevate liidu õigusaktidega; |
| --- | --- |

b)

tagavad nad arukate arvestite ja andmete edastamise turvalisuse ning lõpptarbijate privaatsuse kooskõlas asjaomaste andmekaitset ja eraelu puutumatust käsitlevate liidu õigusaktidega;

| c) | nõuavad nad, et tarbijatele antakse arukate arvestite paigaldamisel asjakohast nõu ja teavet, eriti nende kõikide võimaluste kohta seoses näitude lugemise ning energiatarbimise jälgimisega. |
| --- | --- |

c)

nõuavad nad, et tarbijatele antakse arukate arvestite paigaldamisel asjakohast nõu ja teavet, eriti nende kõikide võimaluste kohta seoses näitude lugemise ning energiatarbimise jälgimisega.

Artikkel 14

Kütte, jahutuse ja sooja tarbevee mõõtmine

1.   Liikmesriigid tagavad, et kaugkütte, kaugjahutuse ja sooja tarbevee lõpptarbijad varustatakse konkurentsivõimelise hinnaga arvestitega, mis kajastavad täpselt tegelikku energiatarbimist.

2.   Kui hoonele tarnitakse kütet, jahutust või sooja tarbevett mitut hoonet teenindavast kesksest allikast või kaugkütte- või kaugjahutussüsteemist, paigaldatakse arvesti soojusvaheti juurde või tarnimiskohta.

Artikkel 15

Kütte, jahutuse ja sooja tarbevee tarbimispõhine mõõtmine ja kulude jaotamine

1.   Kortermajades ja mitmeotstarbelistes hoonetes, kus on keskküte või -jahutus või mida varustatakse kaugkütte- või kaugjahutussüsteemist, paigaldatakse individuaalsed arvestid, et mõõta kütte, jahutuse ja sooja tarbevee tarbimist igas hooneüksuses, kui see on tehniliselt teostatav, kulutasuv ja proportsioonis potentsiaalse energiasäästuga.

Kui individuaalsete arvestite kasutamine ei ole tehniliselt teostatav ega kulutõhus iga hooneüksuse kütte tarbimise mõõtmiseks, kasutatakse igal radiaatoril soojatarbimise mõõtmiseks individuaalseid küttekulujaotureid, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tõendab, et selliste küttekulujaoturite paigaldamine ei ole kulutõhus. Sellistel juhtudel võib kaaluda alternatiivseid kulutõhusaid soojatarbimise mõõtmise viise. Iga liikmesriik sõnastab selgelt tehnilise teostamatuse ja kulutasuvuse puudumise kindlaksmääramise üldkriteeriumid, metoodika ja korra ning avaldab need.

2.   Uutes kortermajades ja uute mitmeotstarbeliste hoonete elamiseks mõeldud osades, kus on keskne kütteallikas sooja tarbevee jaoks või mida varustatakse kaugküttesüsteemist, paigaldatakse individuaalsed arvestid sooja tarbevee mõõtmiseks, ilma et see piiraks lõike 1 esimese lõigu kohaldamist.

3.   Kui kortermaju või mitmeotstarbelisi hooneid varustatakse kaugkütte- või kaugjahutussüsteemist või kui sellistes majades on põhiline ühine küte või jahutus, tagavad liikmesriigid, et neil on läbipaistvad ja avalikult kättesaadavad riiklikud normid kütte, jahutuse ja sooja tarbevee tarbimise kulude jaotamise kohta sellistes hoonetes, et tagada individuaalse tarbimise arvestuse läbipaistvus ja täpsus. Kui see on asjakohane, hõlmavad nimetatud normid juhiseid energiakulude jaotamise viisi kohta järgmiselt:

| a) | soe tarbevesi; |
| --- | --- |

a)

soe tarbevesi;

| b) | hoone seadmetest kiirguv soojus ja ühispindade kütmiseks kasutatav soojus (kui trepikodades ja koridorides on radiaatorid); |
| --- | --- |

b)

hoone seadmetest kiirguv soojus ja ühispindade kütmiseks kasutatav soojus (kui trepikodades ja koridorides on radiaatorid);

| c) | korterite küte ja jahutus. |
| --- | --- |

c)

korterite küte ja jahutus.

Artikkel 16

Kaugloetavuse nõue

1.   Artiklite 14 ja 15 kohaldamiseks paigaldatakse arvestite ja küttekulujaoturite uuel paigaldamisel üksnes kaugloetavaid arvesteid ja küttekulujaotureid. Kohaldatakse artikli 15 lõikes 1 sätestatud tehnilise teostatavuse ja kulutõhususe tingimusi.

2.   Paigaldatud arvestid ja küttekulujaoturid, mis ei ole kaugloetavad, ehitatakse ümber kaugloetavaks või vahetatakse välja kaugloetavate arvestitega hiljemalt 1. jaanuariks 2027, välja arvatud juhul, kui asjaomane liikmesriik tõendab, et see ei ole kulutasuv.

Artikkel 17

Maagaasi arvetel esitatav teave

1.   Kui lõpptarbijatel ei ole direktiivis 2009/73/EÜ osutatud arukaid arvesteid maagaasi tarbimise mõõtmiseks, tagavad liikmesriigid, kui see on tehniliselt teostatav ja majanduslikult põhjendatud, kooskõlas VIII lisa punktiga 1.1, et maagaasi arvetel esitatav teave on usaldusväärne, täpne ja vastab tegelikule tarbimisele.

Selle kohustuse võib täita näitude regulaarse iselugemise süsteemi abil, mille puhul lõpptarbijad teatavad oma arvesti näidud energiatarnijale. Ainult siis, kui lõpptarbija ei ole teatanud arvesti näitusid teatava arveperioodi kohta, esitatakse arve hinnangulise tarbimise või ühtse määra alusel.

2.   Vastavalt direktiivile 2009/73/EÜ paigaldatud arvestid võimaldavad esitada arvetel tegelikul tarbimisel põhinevat täpset teavet. Liikmesriigid tagavad, et lõpptarbijatel on kerge juurdepääs täiendavale teabele varasema tarbimise kohta, et nad saaksid andmeid ise üksikasjalikult kontrollida.

Varasemat tarbimist käsitlev täiendav teave sisaldab:

| a) | kumulatiivseid andmeid vähemalt eelneva kolme aasta kohta või perioodi kohta alates varustuslepingu algusest, kui see on lühem. |
| --- | --- |

a)

kumulatiivseid andmeid vähemalt eelneva kolme aasta kohta või perioodi kohta alates varustuslepingu algusest, kui see on lühem.

| b) | üksikasjalikke andmeid kasutamise aja järgi mis tahes päeva, nädala, kuu ja aasta kohta. |
| --- | --- |

b)

üksikasjalikke andmeid kasutamise aja järgi mis tahes päeva, nädala, kuu ja aasta kohta.

Teise lõigu punktis a osutatud andmed on vastavuses ajavahemikega, mille kohta on arvete esitamisega seotud teavet sagedasti koostatud.

Teise lõigu punktis b osutatud andmed tehakse lõpptarbijale kättesaadavaks interneti või arvesti liidese kaudu vähemalt eelneva 24 kuu kohta või perioodi kohta alates varustuslepingu algusest, kui see on lühem.

3.   Olenemata sellest, kas arukad arvestid on paigaldatud või mitte, teevad liikmesriigid järgmist:

| a) | nõuavad, et lõpptarbija soovi korral tehakse teave lõpptarbijate energiaarvete ja varasema tarbimise kohta kättesaadavaks lõpptarbija poolt määratud energiateenuseosutajale selles ulatuses, millises see teave on kättesaadav; |
| --- | --- |

a)

nõuavad, et lõpptarbija soovi korral tehakse teave lõpptarbijate energiaarvete ja varasema tarbimise kohta kättesaadavaks lõpptarbija poolt määratud energiateenuseosutajale selles ulatuses, millises see teave on kättesaadav;

| b) | tagavad, et lõpptarbijad saavad valida võimaluse saada arvetel esitatavat teavet ja arveid elektrooniliselt ning et nad saavad soovi korral selge ja arusaadava selgituse selle kohta, kuidas nende arve koostati, eelkõige juhul, kui arved ei põhine tegelikul tarbimisel; |
| --- | --- |

b)

tagavad, et lõpptarbijad saavad valida võimaluse saada arvetel esitatavat teavet ja arveid elektrooniliselt ning et nad saavad soovi korral selge ja arusaadava selgituse selle kohta, kuidas nende arve koostati, eelkõige juhul, kui arved ei põhine tegelikul tarbimisel;

| c) | tagavad, et vastavalt VIII lisale tehakse koos arvega kättesaadavaks asjakohane teave, mille abil lõpptarbijad saavad tervikliku ülevaate jooksvatest energiakuludest; |
| --- | --- |

c)

tagavad, et vastavalt VIII lisale tehakse koos arvega kättesaadavaks asjakohane teave, mille abil lõpptarbijad saavad tervikliku ülevaate jooksvatest energiakuludest;

| d) | võivad sätestada, et lõpptarbija soovi korral ei käsitleta nendel arvetel esitatavat teavet maksetaotlusena. Sellistel juhtudel tagavad liikmesriigid, et energiaallikate tarnijad pakuvad paindlikku korraldust tegelike maksete jaoks; |
| --- | --- |

d)

võivad sätestada, et lõpptarbija soovi korral ei käsitleta nendel arvetel esitatavat teavet maksetaotlusena. Sellistel juhtudel tagavad liikmesriigid, et energiaallikate tarnijad pakuvad paindlikku korraldust tegelike maksete jaoks;

| e) | nõuavad, et tarbijatele esitatakse nende nõudmisel energiakulusid käsitlevad andmed ja hinnangud õigel ajal ja kergesti mõistetavas vormis, mida nad saavad kasutada tehingute võrdsel alusel võrdlemiseks. |
| --- | --- |

e)

nõuavad, et tarbijatele esitatakse nende nõudmisel energiakulusid käsitlevad andmed ja hinnangud õigel ajal ja kergesti mõistetavas vormis, mida nad saavad kasutada tehingute võrdsel alusel võrdlemiseks.

Artikkel 18

Kütte, jahutuse ja sooja tarbevee arvetel esitatav teave ja tarbimisandmed

1.   Kui on paigaldatud arvestid ja küttekulujaoturid, tagavad liikmesriigid, et arvetel esitatav teave ja tarbimisandmed on usaldusväärsed, täpsed ja põhinevad tegelikul tarbimisel või küttekulujaoturi näidul, vastavalt IX lisa punktidele 1 ja 2 kõigi lõppkasutajate puhul.

Kui liikmesriik nii ette näeb, võib seda kohustust täita näitude regulaarse iselugemise süsteemiga, mille puhul lõpptarbijad või -kasutajad teatavad oma arvesti näidud energiatarnijale, välja arvatud juhul, kui kasutatakse artikli 15 kohast küttekulujaoturitel põhinevat tarbimispõhist mõõtmist. Arve esitatakse hinnangulise tarbimise või ühtse määra alusel üksnes juhul, kui lõpptarbija või -kasutaja ei ole teatanud arvestinäitusid teatava arveperioodi kohta.

2.   Liikmesriik

| a) | nõuab, et kui teave lõppkasutaja energiaarvete ja varasema tarbimise kohta või küttekulujaoturi näidud on kättesaadavad, tehakse need lõppkasutaja taotluse korral kättesaadavaks tema määratud energiateenuseosutajale; |
| --- | --- |

a)

nõuab, et kui teave lõppkasutaja energiaarvete ja varasema tarbimise kohta või küttekulujaoturi näidud on kättesaadavad, tehakse need lõppkasutaja taotluse korral kättesaadavaks tema määratud energiateenuseosutajale;

| b) | tagab, et lõpptarbijatele pakutakse võimalust saada arvetel esitatavat teavet ja arveid elektrooniliselt; |
| --- | --- |

b)

tagab, et lõpptarbijatele pakutakse võimalust saada arvetel esitatavat teavet ja arveid elektrooniliselt;

| c) | tagab, et kõikidele lõppkasutajatele esitatakse selge ja arusaadav teave arvega vastavalt IX lisa punktile 3, |
| --- | --- |

c)

tagab, et kõikidele lõppkasutajatele esitatakse selge ja arusaadav teave arvega vastavalt IX lisa punktile 3,

| d) | edendab küberturvalisust ja tagab lõppkasutajate eraelu puutumatuse ja andmekaitse kooskõlas kohaldatava liidu õigusega. |
| --- | --- |

d)

edendab küberturvalisust ja tagab lõppkasutajate eraelu puutumatuse ja andmekaitse kooskõlas kohaldatava liidu õigusega.

Liikmesriik võib näha ette, et lõpptarbija taotluse korral ei käsitata arvel esitatavat teavet maksenõudena. Sellisel juhul tagavad liikmesriigid, et tegelike maksete tegemiseks pakutakse paindlikku korda.

3.   Liikmesriigid otsustavad, kes vastutavad lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe esitamise eest lõppkasutajatele, kellel ei ole otse- ega individuaalset lepingut energiatarnijaga.

Artikkel 19

Maagaasi tarbimise mõõtmisandmetele ja arvel esitatava teabele juurdepääsu kulu

Liikmesriigid tagavad, et lõpptarbijad saavad kõik oma arved ja arvetel esitatava teabe energia tarbimise kohta tasuta ning et lõpptarbijad pääsevad oma tarbimisandmetele juurde asjakohasel viisil ja tasuta.

Artikkel 20

Kütte, jahutuse ja sooja tarbevee tarbimise mõõtmise andmetele, arvetel esitatavale teabele ja tarbimisandmetele juurdepääsu kulu

1.   Liikmesriigid tagavad, et lõppkasutajad saavad kõik arved ja arvetel esitatava teabe energia tarbimise kohta tasuta ning et lõppkasutajad pääsevad oma tarbimisandmetele juurde asjakohasel viisil ja tasuta.

2.   Olenemata käesoleva artikli lõikest 1, jaotatakse kortermajades ja mitmeotstarbelistes hoonetes kütte, jahutuse ja sooja tarbevee individuaalse tarbimise eest arvetel esitatava teabe koostamise kulud artikli 15 kohaselt kasumit mittetaotleval viisil. Kulud, mis tulenevad sellest, et nimetatud ülesanne antakse kolmandale isikule, näiteks teenuseosutajale või kohalikule energiatarnijale, ja mis hõlmavad tegeliku individuaalse tarbimise mõõtmist, jaotamist ja arvestamist sellistes hoonetes, võib edasi kanda lõppkasutajatele niivõrd, kuivõrd need kulud on mõistlikud.

3.   Et tagada lõikes 2 osutatud tarbimispõhise mõõtmise teenuste mõistlikud kulud, võivad liikmesriigid ergutada konkurentsi kõnealuses teenusesektoris, võttes asjakohaseid meetmeid, näiteks soovitades või muul moel edendades hankemenetluse kasutamist või koostalitlusvõimeliste seadmete ja süsteemide kasutamist, mis hõlbustavad teenuseosutaja vahetamist.

IV PEATÜKK

TARBIJATE TEAVITAMINE JA NENDE MÕJUVÕIMU SUURENDAMINE

Artikkel 21

Lepingulised põhiõigused küttele, jahutusele ja soojale tarbeveele

1.   Ilma et see piiraks tarbijakaitset käsitlevate liidu õigusnormide, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/83/EL (42) ning nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ (43) kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et lõpptarbijatele, ja kui neile on sõnaselgelt osutatud, lõppkasutajatele antakse käesoleva artikli lõigetes 2–9 sätestatud õigused.

2.   Lõpptarbijatel on õigus sõlmida tarnijaga leping, milles esitatakse:

| a) | tarnija nimi, aadress ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

a)

tarnija nimi, aadress ja kontaktandmed;

| b) | osutatavad teenused ja lepingus sisalduva teenuse kvaliteedi tase; |
| --- | --- |

b)

osutatavad teenused ja lepingus sisalduva teenuse kvaliteedi tase;

| c) | lepingus sisalduvate ja ilma lisatasuta pakutavate hooldusteenuste liigid; |
| --- | --- |

c)

lepingus sisalduvate ja ilma lisatasuta pakutavate hooldusteenuste liigid;

| d) | ajakohase teabe saamise viisid kõigi kohaldatavate tasude, hooldustasude ning komplektina pakutavate toodete ja teenuste kohta; |
| --- | --- |

d)

ajakohase teabe saamise viisid kõigi kohaldatavate tasude, hooldustasude ning komplektina pakutavate toodete ja teenuste kohta;

| e) | lepingu kestus, lepingu ja teenuste osutamise, sealhulgas seotud toodete ja teenuste, pikendamise ja lõpetamise tingimused ning teave selle kohta, kas lepingu tasuta lõpetamine on lubatud; |
| --- | --- |

e)

lepingu kestus, lepingu ja teenuste osutamise, sealhulgas seotud toodete ja teenuste, pikendamise ja lõpetamise tingimused ning teave selle kohta, kas lepingu tasuta lõpetamine on lubatud;

| f) | võimalikud hüvitised ja tagasimakse kord juhul, kui teenuse kvaliteet ei vasta kokkulepitule, sealhulgas ebatäpne arve või arve hilinenud esitamine; |
| --- | --- |

f)

võimalikud hüvitised ja tagasimakse kord juhul, kui teenuse kvaliteet ei vasta kokkulepitule, sealhulgas ebatäpne arve või arve hilinenud esitamine;

| g) | artikli 22 kohase vaidluste kohtuvälise lahendamise menetluse algatamise kord; |
| --- | --- |

g)

artikli 22 kohase vaidluste kohtuvälise lahendamise menetluse algatamise kord;

| h) | tarbijaõigusi käsitlev teave, sealhulgas teave kaebuste käsitlemise kohta ja kogu käesolevas lõikes osutatud teave, mis edastatakse selgelt arvel või ettevõtja veebisaidil ja mis sisaldab artikli 22 lõike 3 punktis e osutatud ühtsete kontaktpunktide kontaktandmeid või linki nende veebisaidile; |
| --- | --- |

h)

tarbijaõigusi käsitlev teave, sealhulgas teave kaebuste käsitlemise kohta ja kogu käesolevas lõikes osutatud teave, mis edastatakse selgelt arvel või ettevõtja veebisaidil ja mis sisaldab artikli 22 lõike 3 punktis e osutatud ühtsete kontaktpunktide kontaktandmeid või linki nende veebisaidile;

| i) | kontaktandmed, mis võimaldavad tarbijal teha kindlaks asjakohased ühtsed kontaktpunktid, millele on osutatud artikli 22 lõike 3 punktis a. |
| --- | --- |

i)

kontaktandmed, mis võimaldavad tarbijal teha kindlaks asjakohased ühtsed kontaktpunktid, millele on osutatud artikli 22 lõike 3 punktis a.

Tarnimistingimused on õiglased ja lõpptarbijatele ette teada. Käesolevas lõikes osutatud teave tuleb esitada enne lepingu sõlmimist või kinnitamist. Kui leping sõlmitakse vahendaja kaudu, peab kõnealune teave samuti olema kättesaadav enne lepingu sõlmimist.

Peamiste lepingutingimuste, sealhulgas hindade ja tasude kokkuvõte esitatakse lõpptarbijatele ja lõppkasutajatele arusaadaval viisil ning täpses ja selges sõnastuses.

Lõpptarbijatele antakse lepingu koopia ja läbipaistval viisil selge teave kütte, jahutuse ja sooja tarbeveega seotud teenustele juurdepääsu ja nende kasutamise suhtes kohaldatavate hindade, tasude ja üldtingimuste kohta.

Liikmesriigid otsustavad, kes vastutab selle eest, et käesolevas lõikes osutatud teave esitatakse lõppkasutajatele, kellel ei ole otse- ega individuaalset lepingut energiatarnijaga, nende taotluse korral ning asjakohasel viisil ja tasuta.

3.   Lõpptarbijaid teavitatakse piisavalt igast kavatsusest lepingutingimusi muuta. Tarnijad peavad nende lõpptarbijatele läbipaistval ja arusaadaval viisil ise teatama kõigist tarnehinna kohandamistest, samuti kohandamise põhjustest ja eeltingimustest ning selle ulatusest kohasel ajal hiljemalt kaks nädalat ja kodutarbijate puhul üks kuu enne kohandamise jõustumist. Lõpptarbijad teavitavad lõppkasutajaid uutest tingimustest viivitamata.

4.   Tarnijad pakuvad lõpptarbijatele laia makseviiside valikut. Makseviisid ei tohi olla tarbijate suhtes asjatult diskrimineerivad. Tasude erinevused, mis on seotud makseviisi või ettemaksusüsteemiga, peavad olema objektiivsed, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed ega tohi ületada otseseid kulusid, mida makse saaja seoses konkreetse makseviisi või ettemaksusüsteemi kasutamisega kandis, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2366 (44) artiklile 62.

5.   Vastavalt lõikele 4 ei seata kodutarbijaid, kes saavad kasutada ettemaksusüsteemi, ettemaksusüsteemi kohaldamise korral ebasoodsamasse olukorda.

6.   Lõpptarbijatele ja asjakohasel juhul lõppkasutajatele pakutakse õiglasi ja läbipaistvaid üldtingimusi, mis peavad olema selged ja üheselt mõistetavad ega tohi sisaldada mittelepingulisi tõkkeid tarbijate õiguste teostamisele, näiteks ülemäärast lepingulist dokumentatsiooni. Lõppkasutajatele antakse juurdepääs kõnealustele üldtingimustele, kui nad seda taotlevad. Tarbijaid tuleb kaitsta ebaõiglaste või eksitavate müügiviiside eest. Puuetega lõpptarbijatele antakse kogu asjaomane teave oma tarnijaga sõlmitud lepingu kohta neile kättesaadaval kujul.

7.   Lõpptarbijatel ja lõppkasutajatel on õigus sellele, et tarnijad osutavad teenuseid ja käsitlevad kaebusi heal tasemel. Tarnijad käsitlevad kaebuseid lihtsal, õiglasel ja kiirel viisil.

8.   Pädevad asutused tagavad käesolevas direktiivis ette nähtud tarbijakaitsemeetmete jõustamise. Pädevad asutused tegutsevad turuhuvidest sõltumatult.

9.   Kui tegemist on kavandatud väljalülitamisega, esitatakse lõpptarbijatele tasuta ja piisavalt aegsasti ning mitte hiljem kui üks kuu enne kavandatud väljalülitamist piisav teave alternatiivsete meetmete kohta.

Artikkel 22

Teavitamine ja teadlikkuse suurendamine

1.   Liikmesriigid tagavad, asjakohasel juhul piirkondlike ja kohalike omavalitsustega koostööd tehes, et teave kättesaadavate energiatõhususe parandamise meetmete, üksiktegevuste ning finants- ja õigusraamistike kohta on läbipaistev, ligipääsetav ning seda levitatakse laialdaselt kõigile asjaomastele turuosalistele, näiteks lõpptarbijatele, lõppkasutajatele, tarbijaorganisatsioonidele, kodanikuühiskonna esindajatele, taastuvenergiakogukondadele, kodanike energiakogukondadele, kohalikele ja piirkondlikele asutustele, energiaagentuuridele, sotsiaalteenuste osutajatele, ehitajatele, arhitektidele, inseneridele, keskkonna- ja energiaaudiitoritele ning ehitusdetailide (nagu on määratletud direktiivi 2010/31/EL artikli 2 punktis 9) paigaldajatele.

2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, mille eesmärk on edendada ja hõlbustada lõpptarbijate ja lõppkasutajate tõhusat energia kasutamist. Need meetmed peavad olema osa riiklikust strateegiast, nagu määrusega (EL) 2018/1999 ette nähtud lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad või vastavalt direktiivi 2010/31/EL artiklile 2a koostatud pikaajaline renoveerimisstrateegia.

Käesoleva artikli kohaldamise eesmärgil hõlmavad need meetmed eri vahendeid ja poliitikaid käitumisharjumuste muutmiseks, näiteks:

| a) | fiskaalstiimulid; |
| --- | --- |

a)

fiskaalstiimulid;

| b) | juurdepääs rahastamisele, vautšeritele, toetustele ja subsiidiumidele; |
| --- | --- |

b)

juurdepääs rahastamisele, vautšeritele, toetustele ja subsiidiumidele;

| c) | riiklikult toetatavad energiatarbimise hindamised ning sihipärased nõustamisteenused ja toetus kodutarbijatele, eelkõige energiaostuvõimetutele inimestele, vähekaitstud tarbijatele ja kohasel juhul nendele inimestele, kes elavad sotsiaaleluruumides; |
| --- | --- |

c)

riiklikult toetatavad energiatarbimise hindamised ning sihipärased nõustamisteenused ja toetus kodutarbijatele, eelkõige energiaostuvõimetutele inimestele, vähekaitstud tarbijatele ja kohasel juhul nendele inimestele, kes elavad sotsiaaleluruumides;

| d) | sihipärased nõustamisteenused VKEdele ja mikroettevõtjatele; |
| --- | --- |

d)

sihipärased nõustamisteenused VKEdele ja mikroettevõtjatele;

| e) | teavitamine puuetega inimestele kättesaadavas vormis; |
| --- | --- |

e)

teavitamine puuetega inimestele kättesaadavas vormis;

| f) | näidisprojektid; |
| --- | --- |

f)

näidisprojektid;

| g) | tegevus töökohal; |
| --- | --- |

g)

tegevus töökohal;

| h) | koolitustegevus; |
| --- | --- |

h)

koolitustegevus;

| i) | digitaalsed vahendid; |
| --- | --- |

i)

digitaalsed vahendid;

| j) | kaasamisstrateegiad. |
| --- | --- |

j)

kaasamisstrateegiad.

3.   Käesoleva artikli kohaldamise eesmärgil hõlmavad lõikes 2 osutatud meetmed turuosaliste (näiteks selliste, kellele on osutatud lõikes 1) jaoks toetava raamistiku loomist, eelkõige järgmistel eesmärkidel:

| a) | ühtsete kontaktpunktide või sarnaste mehhanismide loomine energiatõhususe alaseks tehniliseks, haldus- ja finantsalaseks nõustamiseks ning abiks, näiteks leibkondade energiakontrollid, hoonete energiatõhusamaks renoveerimine, teave vanade ja ebatõhusate küttesüsteemide asendamise kohta kaasaegsete ja tõhusamate seadmetega ning hoonetes taastuvenergia ja energia salvestamise kasutuselevõtt lõpptarbijatele ja lõppkasutajatele, eelkõige leibkondadele ja väiketarbijatele, kes ei ole kodutarbijad, sealhulgas VKEdele ja mikroettevõtjatele; |
| --- | --- |

a)

ühtsete kontaktpunktide või sarnaste mehhanismide loomine energiatõhususe alaseks tehniliseks, haldus- ja finantsalaseks nõustamiseks ning abiks, näiteks leibkondade energiakontrollid, hoonete energiatõhusamaks renoveerimine, teave vanade ja ebatõhusate küttesüsteemide asendamise kohta kaasaegsete ja tõhusamate seadmetega ning hoonetes taastuvenergia ja energia salvestamise kasutuselevõtt lõpptarbijatele ja lõppkasutajatele, eelkõige leibkondadele ja väiketarbijatele, kes ei ole kodutarbijad, sealhulgas VKEdele ja mikroettevõtjatele;

| b) | koostöö erasektorit esindavate osapooltega, kes osutavad selliseid teenuseid nagu energiaauditid ja energiatarbimise hindamised, rahastamislahendused ja energia säästmiseks tehtavate renoveerimistööde teostamine; |
| --- | --- |

b)

koostöö erasektorit esindavate osapooltega, kes osutavad selliseid teenuseid nagu energiaauditid ja energiatarbimise hindamised, rahastamislahendused ja energia säästmiseks tehtavate renoveerimistööde teostamine;

| c) | teavitamine kulutõhusast ja hõlpsasti saavutatavatest energiakasutuse muutustest; |
| --- | --- |

c)

teavitamine kulutõhusast ja hõlpsasti saavutatavatest energiakasutuse muutustest;

| d) | teavitamine energiatõhususe meetmetest ja rahastusvahenditest; |
| --- | --- |

d)

teavitamine energiatõhususe meetmetest ja rahastusvahenditest;

| e) | ühtsete kontaktpunktide loomine, et anda lõpptarbijatele ja lõppkasutajatele kogu vajalik teave nende õiguste, kohaldatava õiguse ja vaidluste lahendamise mehhanismide kohta, mis on neile vaidluse korral kättesaadavad. Ühtsed kontaktpunktid võivad kuuluda üldiste tarbijainfopunktide alla. |
| --- | --- |

e)

ühtsete kontaktpunktide loomine, et anda lõpptarbijatele ja lõppkasutajatele kogu vajalik teave nende õiguste, kohaldatava õiguse ja vaidluste lahendamise mehhanismide kohta, mis on neile vaidluse korral kättesaadavad. Ühtsed kontaktpunktid võivad kuuluda üldiste tarbijainfopunktide alla.

4.   Käesoleva artikli kohaldamise eesmärgil loovad liikmesriigid koostöös pädevate asutustega ja asjakohasel juhul erasektori sidusrühmadega spetsiaalsed ühtsed kontaktpunktid või sarnased mehhanismid tehnilise, haldusalase või finantsnõu andmiseks energiatõhususe küsimuses. Need üksused:

| a) | nõustavad leibkondi, VKEsid, mikroettevõtjaid ja avaliku sektori asutusi ja annavad neile ühtlustatud teavet tehniliste ja rahaliste võimaluste ja lahenduste kohta; |
| --- | --- |

a)

nõustavad leibkondi, VKEsid, mikroettevõtjaid ja avaliku sektori asutusi ja annavad neile ühtlustatud teavet tehniliste ja rahaliste võimaluste ja lahenduste kohta;

| b) | pakuvad terviklikku toetust kõikidele leibkondadele, pöörates erilist tähelepanu energiaostuvõimetutele leibkondadele ja halvimate energiaalaste näitajatega hoonetele, samuti akrediteeritud ettevõtjatele ja paigaldajatele, kes pakuvad renoveerimisteenuseid, mis on kohandatud eri eluasemetüüpidele ja geograafilisele ulatusele, ning paigaldajatele, kes pakuvad abi renoveerimisprojekti eri etappides, sealhulgas selleks, et hõlbustada energiatõhususe miinimumstandardi rakendamist, kui selline standard on sätestatud liidu seadusandlikus aktis; |
| --- | --- |

b)

pakuvad terviklikku toetust kõikidele leibkondadele, pöörates erilist tähelepanu energiaostuvõimetutele leibkondadele ja halvimate energiaalaste näitajatega hoonetele, samuti akrediteeritud ettevõtjatele ja paigaldajatele, kes pakuvad renoveerimisteenuseid, mis on kohandatud eri eluasemetüüpidele ja geograafilisele ulatusele, ning paigaldajatele, kes pakuvad abi renoveerimisprojekti eri etappides, sealhulgas selleks, et hõlbustada energiatõhususe miinimumstandardi rakendamist, kui selline standard on sätestatud liidu seadusandlikus aktis;

| c) | nõustavad energiatarbimisega seotud käitumise teemal. |
| --- | --- |

c)

nõustavad energiatarbimisega seotud käitumise teemal.

5.   Lõikes 4 osutatud spetsiaalsed ühtsed kontaktpunktid teevad asjakohasel juhul järgmist:

| a) | annavad teavet energiatõhususe valdkonna kvalifitseeritud spetsialistide kohta; |
| --- | --- |

a)

annavad teavet energiatõhususe valdkonna kvalifitseeritud spetsialistide kohta;

| b) | koguvad tüpoloogia kaupa koondandmeid energiatõhususe projektide kohta, jagavad kogemusi ja avalikustavad need; |
| --- | --- |

b)

koguvad tüpoloogia kaupa koondandmeid energiatõhususe projektide kohta, jagavad kogemusi ja avalikustavad need;

| c) | ühendavad omavahel turuosalisi ja võimalikke projekte, eelkõige väiksemaid projekte. |
| --- | --- |

c)

ühendavad omavahel turuosalisi ja võimalikke projekte, eelkõige väiksemaid projekte.

Esimese lõigu punkti b kohaldamisel abistab komisjon liikmesriike, et hõlbustada parimate tavade jagamist ja edendada selles osas piiriülest koostööd.

6.   Lõikes 4 osutatud ühtsed kontaktpunktid pakuvad sihtotstarbelisi teenuseid energiaostuvõimetutele inimestele, vähekaitstud tarbijatele ja madala sissetulekuga leibkondades elavate inimestele.

Komisjon annab liikmesriikidele suuniseid nende ühtsete kontaktpunktide arendamiseks, et luua kogu liidus ühtne lähenemisviis. Suunistega innustatakse koostööd avaliku sektori asutuste, energiaagentuuride ja kogukonna juhitud algatuste vahel.

7.   Liikmesriigid loovad turul osalejatele sobivad tingimused energiatõhusust käsitleva adekvaatse ja sihipärase teabe ning nõu jagamiseks lõpptarbijatele, sealhulgas energiaostuvõimetutele inimestele, vähekaitstud tarbijatele ja asjakohasel juhul neile inimestele, kes elavad sotsiaaleluruumides, ning VKEdele ja mikroettevõtjatele.

8.   Liikmesriigid tagavad, et lõpptarbijatel, lõppkasutajatel, vähekaitstud tarbijatel, energiaostuvõimetutel inimestel ja asjakohasel juhul neil inimestel, kes elavad sotsiaaleluruumides, on käesolevas direktiivis sätestatud õiguste ja kohustustega seotud vaidluste lahendamiseks juurdepääs lihtsale, õiglasele, läbipaistvale, sõltumatule, tulemuslikule ja tõhusale vaidluste kohtuvälisele lahendamisele sõltumatu mehhanismi kaudu, näiteks energiaombudsman või tarbijakaitseorgan, või reguleeriva asutuse kaudu. Kui lõpptarbija on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/11/EL (45) artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud tarbija, siis peab vaidluste kohtuvälise lahendamise mehhanism vastama eelnimetatud direktiivis sätestatud nõuetele. Selleks võib kasutada liikmesriikides olemasolevaid vaidluste kohtuvälise lahendamise mehhanisme, tingimusel et need on sama tulemuslikud.

Vajaduse korral tagavad liikmesriigid, et vaidluste kohtuvälise lahendamise üksused teevad koostööd, et võimaldada lihtsat, õiglast, läbipaistvat, sõltumatut, tulemuslikku ja tõhusat vaidluste kohtuvälist lahendamist kõikide vaidluste korral, mis on tingitud toodetest või teenustest, mis on seotud või kuuluvad ühte paketti käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluva toote või teenusega.

Ettevõtjate osalemine kodutarbijatele suunatud vaidluste kohtuvälise lahendamise mehhanismis on kohustuslik, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tõendab komisjonile, et muud mehhanismid on sama tulemuslikud.

9.   Ilma et see piiraks nende asjaõiguse ja rendiõiguse aluspõhimõtteid, võtavad liikmesriigid energiatõhususe saavutamise valdkonna õigusnormide alaste ja muude tõkete kõrvaldamisega seotud vajalikke meetmeid seoses järgmisega: hoone või hooneüksuse omanikke ja üürnikke või eri omanikke mõjutavate stiimulite erinevused, et neid osalisi ei takistaks tõhususe parandamisse investeerimast asjaolu, et nemad ise ei saa sellest kogu kasu või et puuduvad reeglid kulude ja kasu jagamiseks nende vahel.

Selliste tõkete kõrvaldamise meetmeteks võivad olla stiimulite pakkumine, õiguslike või regulatiivsete sätete tühistamine või muutmine, juhiste ja tõlgendavate teatiste vastuvõtmine, haldusmenetluste lihtsustamine, sealhulgas riiklikud normid ja meetmed, millega reguleeritakse otsustusprotsesse mitme omanikuga hoonete puhul, ning võimalus kasutada kolmanda isiku pakutavaid finantseerimislahendusi. Nimetatud meetmeid võib kombineerida lõikes 1 osutatud turuosalistele pakutava energiatõhususalase hariduse, koolituse ja konkreetse teabe ning tehnilise abiga.

Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et toetada mitmepoolset dialoogi asjaomaste partneritega, milleks on näiteks asjaomased kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused, sotsiaalpartnerid, omanike ja üürnike organisatsioonid, tarbijaorganisatsioonid, energiatarnijad või energia jaemüügi ettevõtjad, energiateenuste ettevõtjad, taastuvenergiakogukonnad, avaliku sektori asutused ja ametid, eesmärgiga esitada ettepanekud ühiselt heaks kiidetud meetmete, stiimulite ja suuniste kohta, mis seonduvad stiimulite jaotamisega omanike ja üürnike vahel või hoone või hoone osa omanike vahel.

Iga liikmesriik teatab sellistest tõketest ja oma pikaajalise renoveerimisstrateegia (mis on koostatud vastavalt direktiivi 2010/31/EL artiklile 2a ja määrusele (EL) 2018/1999) raames võetud meetmetest.

10.   Komisjon julgustab liikmesriike vahetama ja levitama laialdaselt teavet heade energiatõhususe tavade ja meetodite kohta ning annab tehnilist abi, et leevendada stiimulite erinevust liikmesriikides.

Artikkel 23

Partnerlused energiatõhususe saavutamiseks

1.   Hiljemalt 11. oktoobriks 2024 hindab komisjon, kas olemasolevate partnerlustega on energiatõhusus hõlmatud. Kui hindamisel selgub, et energiatõhusus ei ole olemasolevate partnerlustega piisavalt hõlmatud, loob komisjon sektoripõhiseid energiatõhususpartnerlusi liidu tasandil, millega kaasnevad alapartnerlused seni hõlmamata sektorites, tuues kokku olulised sidusrühmad, sealhulgas sotsiaalpartnerid, sellistes sektorites nagu IKT, finants- ja ehitussektor, tehes seda kaasavalt ja esinduslikkust arvestades.

Kui partnerlus on loodud, nimetab komisjon iga liidu sektoripõhise energiatõhususe partnerluse jaoks eesistuja.

2.   Lõikes 1 osutatud partnerluste eesmärk on hõlbustada kliima- ja energiadialoogi asjaosaliste vahel ning innustada sektoreid koostama energiatõhususe tegevuskavasid, et kaardistada olemasolevad meetmed ja tehnoloogilised võimalused energiasäästu saavutamiseks, taastuvenergiaks valmistumiseks ja sektorite süsinikuheite vähendamiseks.

Sellised tegevuskavad aitaksid oluliselt kaasa sektorite abistamisele käesoleva direktiivi ja määruse (EL) 2021/1119 eesmärkide saavutamiseks vajalike investeeringute kavandamisel ning hõlbustaksid osalejate piiriülest koostööd siseturu tugevdamiseks.

Artikkel 24

Vähekaitstud tarbijate võimestamine ja kaitse ning energiaostuvõimetuse leevendamine

1.   Ilma et see piiraks nende riiklikku majandus- ja sotsiaalpoliitikat ning nende liidu õigusest tulenevaid kohustusi, võtavad liikmesriigid asjakohaseid meetmeid, et võimestada ja kaitsta energiaostuvõimetuid inimesi, vähekaitstud tarbijaid, madala sissetulekuga leibkondades elavaid inimesi ja asjakohasel juhul neid inimesi, kes elavad sotsiaaleluruumides.

Direktiivi 2009/73/EÜ artikli 3 lõike 3 ning direktiivi (EL) 2019/944 artikli 28 lõike 1 kohase vähekaitstud tarbija mõiste määratlemisel võtavad liikmesriigid arvesse lõppkasutajaid.

2.   Ilma et see piiraks nende riiklikku majandus- ja sotsiaalpoliitikat ning nende liidu õigusest tulenevaid kohustusi, rakendavad liikmesriigid energiaostuvõimetuse leevendamiseks energiatõhususe parandamise meetmeid ja nendega seotud tarbijakaitse- või teavitamismeetmeid, eelkõige käesoleva direktiivi artiklis 8 lõikes 3 ja artiklis 22 sätestatud meetmeid, esmajärjekorras energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate, madala sissetulekuga leibkondades elavate inimeste ja asjakohasel juhul nende inimeste suhtes, kes elavad sotsiaaleluruumides. Nende meetmetega seotud järelevalvet ja aruandlust teostatakse määruse (EL) 2018/1999 artiklis 24 sätestatud kehtivate aruandlusnõuete raames.

3.   Energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate, madala sissetulekuga leibkondades elavate inimeste ja asjakohasel juhul nende inimeste toetamiseks, kes elavad sotsiaaleluruumides, teevad liikmesriigid asjakohasel juhul järgmist:

| a) | rakendavad energiatõhususe parandamise meetmeid, et leevendada jaotuslikku mõju, mis tuleneb muudest poliitikatest ja meetmetest, näiteks käesoleva direktiivi artikli 10 kohaselt rakendatavad maksustamismeetmed või direktiivi 2003/87/EÜ kohane heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamine hoonete ja transpordisektori suhtes; |
| --- | --- |

a)

rakendavad energiatõhususe parandamise meetmeid, et leevendada jaotuslikku mõju, mis tuleneb muudest poliitikatest ja meetmetest, näiteks käesoleva direktiivi artikli 10 kohaselt rakendatavad maksustamismeetmed või direktiivi 2003/87/EÜ kohane heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamine hoonete ja transpordisektori suhtes;

| b) | kasutavad parimal võimalikul viisil ära liidu ja liikmesriigi tasandil kättesaadavaid avaliku sektori vahendeid, sealhulgas asjakohasel juhul rahalist toetust, mida liikmesriigid saavad kliimameetmete sotsiaalfondist vastavalt määruse (EL) 2023/955 artiklitele 9 ja 14 ning saastekvootide enampakkumistest saadavat tulu vastavalt ELi HKS-le kooskõlas direktiiviga 2003/87/EÜ, et investeerida prioriteetsete meetmetena energiatõhususe parandamise meetmetesse; |
| --- | --- |

b)

kasutavad parimal võimalikul viisil ära liidu ja liikmesriigi tasandil kättesaadavaid avaliku sektori vahendeid, sealhulgas asjakohasel juhul rahalist toetust, mida liikmesriigid saavad kliimameetmete sotsiaalfondist vastavalt määruse (EL) 2023/955 artiklitele 9 ja 14 ning saastekvootide enampakkumistest saadavat tulu vastavalt ELi HKS-le kooskõlas direktiiviga 2003/87/EÜ, et investeerida prioriteetsete meetmetena energiatõhususe parandamise meetmetesse;

| c) | teevad varakult tulevikku suunatud investeeringuid energiatõhususe parandamise meetmetesse enne muude poliitikasuundade ja meetmete jaotusliku mõju avaldumist; |
| --- | --- |

c)

teevad varakult tulevikku suunatud investeeringuid energiatõhususe parandamise meetmetesse enne muude poliitikasuundade ja meetmete jaotusliku mõju avaldumist;

| d) | edendavad tehnilist abi ning rahastamisvahendite, näiteks arvepõhiste skeemide, kohaliku kahju allahindluse, tagatisfondide, täielikule renoveerimisele ja minimaalselt tagatud energiasäästuga renoveerimisele suunatud fondide kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

d)

edendavad tehnilist abi ning rahastamisvahendite, näiteks arvepõhiste skeemide, kohaliku kahju allahindluse, tagatisfondide, täielikule renoveerimisele ja minimaalselt tagatud energiasäästuga renoveerimisele suunatud fondide kasutuselevõttu;

| e) | edendavad sotsiaalpartneritele antavat tehnilist abi, et edendada vähekaitstud tarbijate aktiivset osalemist energiaturul ja positiivseid muutusi nende energiatarbimiskäitumises; |
| --- | --- |

e)

edendavad sotsiaalpartneritele antavat tehnilist abi, et edendada vähekaitstud tarbijate aktiivset osalemist energiaturul ja positiivseid muutusi nende energiatarbimiskäitumises;

| f) | tagavad juurdepääsu rahalistele vahenditele, toetustele või subsiidiumidele, mis on seotud minimaalse energiasäästuga, ning hõlbustavad seega juurdepääsu taskukohastele pangalaenudele või sihtotstarbelistele krediidiliinidele. |
| --- | --- |

f)

tagavad juurdepääsu rahalistele vahenditele, toetustele või subsiidiumidele, mis on seotud minimaalse energiasäästuga, ning hõlbustavad seega juurdepääsu taskukohastele pangalaenudele või sihtotstarbelistele krediidiliinidele.

4.   Liikmesriigid loovad eri sektorite, näiteks tervishoiu-, ehitus- ja sotsiaalsektori ekspertide võrgustiku, et töötada välja strateegiad, millega toetada kohalikke ja riiklikke otsustajaid, kui nad rakendavad energiatõhususe parandamise meetmeid ning tehnilist abi ja rahastamisvahendeid, mille eesmärk on leevendada energiaostuvõimetust, või usaldavad need ülesanded olemasolevale võrgustikule. Liikmesriigid töötavad selle nimel, et tagada, et ekspertide võrgustiku koosseisus oleks kindlustatud sooline tasakaal ja et see kajastaks kõigi inimeste vaatenurki.

Liikmesriigid võivad anda sellele ekspertide võrgustikule ülesandeks nõustamise järgmistes küsimustes:

| a) | energia, energiaostuvõimetute ja vähekaitstud tarbijate, sealhulgas lõpptarbijate riiklikud määratlused, näitajad ja kriteeriumid; |
| --- | --- |

a)

energia, energiaostuvõimetute ja vähekaitstud tarbijate, sealhulgas lõpptarbijate riiklikud määratlused, näitajad ja kriteeriumid;

| b) | selliste energiaostuvõimetuse probleemiga seotud asjaomaste näitajate ja andmekogumite väljatöötamine, mida tuleks kasutada ja mille kohta aru anda või neid täiustada; |
| --- | --- |

b)

selliste energiaostuvõimetuse probleemiga seotud asjaomaste näitajate ja andmekogumite väljatöötamine, mida tuleks kasutada ja mille kohta aru anda või neid täiustada;

| c) | meetodid ja meetmed, et tagada elamiskulude taskukohasus, eluasemekulude neutraalsuse edendamine või viisid tagamaks, et energiatõhususe parandamise meetmetesse investeeritud riiklikest vahenditest saaksid kasu nii hoonete ja hooneosade omanikud kui ka üürnikud, eelkõige energiaostuvõimetud inimesed, vähekaitstud tarbijad, madala sissetulekuga leibkondades elavad inimesed ja asjakohasel juhul need inimesed, kes elavad sotsiaaleluruumides; |
| --- | --- |

c)

meetodid ja meetmed, et tagada elamiskulude taskukohasus, eluasemekulude neutraalsuse edendamine või viisid tagamaks, et energiatõhususe parandamise meetmetesse investeeritud riiklikest vahenditest saaksid kasu nii hoonete ja hooneosade omanikud kui ka üürnikud, eelkõige energiaostuvõimetud inimesed, vähekaitstud tarbijad, madala sissetulekuga leibkondades elavad inimesed ja asjakohasel juhul need inimesed, kes elavad sotsiaaleluruumides;

| d) | meetmed, et ennetada või parandada olukordi, milles konkreetsete rühmade oht olla energiaostuvõimetusest mõjutatud on suurem või keda energiaostuvõimetus mõjutab negatiivsemalt, näiteks nende sissetuleku, soo, demograafiliste eripärade, tervisliku seisundi või vähemusrühma kuuluvuse tõttu. |
| --- | --- |

d)

meetmed, et ennetada või parandada olukordi, milles konkreetsete rühmade oht olla energiaostuvõimetusest mõjutatud on suurem või keda energiaostuvõimetus mõjutab negatiivsemalt, näiteks nende sissetuleku, soo, demograafiliste eripärade, tervisliku seisundi või vähemusrühma kuuluvuse tõttu.

V PEATÜKK

ENERGIATARNIMISE TÕHUSUS

Artikkel 25

Kütte ja jahutuse hindamine ja kavandamine

1.   Osana määruse (EL) 2018/1999 kohasest lõimitud riiklikust energia- ja kliimakavast ja selle ajakohastatud versioonist esitab iga liikmesriik komisjonile kütte ja jahutuse põhjaliku hinnangu. Kõnealune põhjalik hindamine sisaldab käesoleva direktiivi X lisas sätestatud teavet ja sellega kaasneb direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 15 lõike 7 kohane hindamine.

2.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud põhjalikust hindamisest mõjutatud sidusrühmadele antakse võimalus osaleda kütte- ja jahutuskavade koostamises, põhjalikus hindamises ning poliitikas ja meetmetes, tagades samas, et pädevad asutused ei avalikusta ega avalda kindlaks määratud kaubandus- ja ärisaladusi.

3.   Lõikes 1 osutatud põhjaliku hindamise eesmärgil teevad liikmesriigid oma territooriumi hõlmava kulude-tulude analüüsi, võttes aluseks kliimatingimused, majandusliku teostatavuse ja tehnilise sobivuse. Kulude-tulude analüüs võimaldab teha kindlaks kõige ressursi- ja kulutõhusamad lahendused kütte- ja jahutusvajaduste täitmiseks, võttes arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet. Nimetatud kulude-tulude analüüs võib olla osa Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/42/EÜ kohasest keskkonnahindamisest (46).

Liikmesriigid määravad pädevad asutused, kes vastutavad kulude-tulude analüüside tegemise eest, edastavad kooskõlas XI lisaga üksikasjaliku metoodika ja prognoosid ning määravad kindlaks majandusanalüüsi koostamise korra ja avaldavad selle.

4.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud põhjalike hindamiste ja käesoleva artikli lõikes 3 osutatud analüüside käigus tehakse kindlaks, et on võimalik kohaldada tõhusat koostootmist ja/või tõhusat kaugkütet ja -jahutust heitsoojusest, mille tulud ületavad kulusid, võtavad liikmesriigid piisavad meetmed tõhusa kaugkütte ja -jahutuse infrastruktuuri väljaarendamiseks ja selleks, et soodustada heitsoojuse kasutamise käitiste väljatöötamist, sealhulgas tööstussektoris, ja selleks, et hõlmata tõhusa koostootmise arendamist ning heitsoojusest ja taastuvatest energiaallikatest saadava soojus- ja jahutusenergia kasutamist kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1 ning artikli 26 lõigetega 7 ja 9.

Kui lõikes 1 osutatud põhjaliku hindamise ja käesoleva artikli lõikes 3 osutatud analüüsi käigus ei tehta kindlaks võimalust, mille puhul tulud ületavad kulusid, sealhulgas artikli 26 lõikes 7 osutatud kulude-tulude analüüsi tegemisega seotud halduskulusid, võib asjaomane liikmesriik koos kohalike ja piirkondlike ametiasutustega, kui see on asjakohane, käitised käesoleva artikli lõigetes 1 ja 3 lõikes sätestatud kohustustest vabastada.

5.   Liikmesriigid võtavad vastu poliitikad ja meetmed, mille puhul tagatakse, et neis kasutatakse käesoleva artikli lõike 1 kohaselt läbiviidud põhjalikes hindamistes tuvastatud potentsiaali. Need poliitikad ja meetmed hõlmavad vähemalt X lisas esitatud elemente. Iga liikmesriik teatab neist poliitikatest ja meetmetest osana oma riiklike energia- ja kliimakavade ajakohastatud versioonist, mis esitatakse vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 lõikele 2, osana oma järgmisest lõimitud riiklikust energia- ja kliimakavast, mis esitatakse vastavalt kõnealuse määruse artiklile 3 ja artiklitele 7–12, ning osana vastavalt kõnealusele määrusele esitatavatest asjaomastest riiklikest energia- ja kliimaalastest eduaruannetest.

6.   Liikmesriigid tagavad, et piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused koostaksid kohalikud kütte- ja jahutuskavad vähemalt omavalitsustes, mille kogurahvastik on üle 45 000. Need kavad peaksid vähemalt:

| a) | põhinema lõike 1 kohaselt tehtud põhjalikes hindamistes esitatud teabel ja andmetel ning hindama ja kaardistama energiatõhususe suurendamise potentsiaali, sealhulgas madalatemperatuurilise kaugkütte valmiduse, tõhusa koostootmise ja heitsoojuse taaskasutamise kaudu, ning taastuvenergia kasutamise potentsiaali küttes ja jahutuses selles konkreetses piirkonnas; |
| --- | --- |

a)

põhinema lõike 1 kohaselt tehtud põhjalikes hindamistes esitatud teabel ja andmetel ning hindama ja kaardistama energiatõhususe suurendamise potentsiaali, sealhulgas madalatemperatuurilise kaugkütte valmiduse, tõhusa koostootmise ja heitsoojuse taaskasutamise kaudu, ning taastuvenergia kasutamise potentsiaali küttes ja jahutuses selles konkreetses piirkonnas;

| b) | vastama energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttele; |
| --- | --- |

b)

vastama energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttele;

| c) | sisaldama punkti a kohaselt kindlaks tehtud potentsiaali kasutamise strateegiat; |
| --- | --- |

c)

sisaldama punkti a kohaselt kindlaks tehtud potentsiaali kasutamise strateegiat;

| d) | olema valmis kõigi asjaomaste piirkondlike või kohalike sidusrühmade kaasamiseks ja tagama üldsuse osalemise, sealhulgas kohaliku energiataristu käitajate osalemise varases etapis; |
| --- | --- |

d)

olema valmis kõigi asjaomaste piirkondlike või kohalike sidusrühmade kaasamiseks ja tagama üldsuse osalemise, sealhulgas kohaliku energiataristu käitajate osalemise varases etapis;

| e) | võtma arvesse olemasolevat asjaomast energiataristut; |
| --- | --- |

e)

võtma arvesse olemasolevat asjaomast energiataristut;

| f) | võtma arvesse kohalike kogukondade ja mitme kohaliku või piirkondliku haldusüksuse või -piirkonna ühiseid vajadusi; |
| --- | --- |

f)

võtma arvesse kohalike kogukondade ja mitme kohaliku või piirkondliku haldusüksuse või -piirkonna ühiseid vajadusi;

| g) | hindama rolli, mida mängivad energiakogukonnad ja muud tarbijate juhitud algatused, mis saavad kohalike kütte- ja jahutusprojektide rakendamisele aktiivselt kaasa aidata; |
| --- | --- |

g)

hindama rolli, mida mängivad energiakogukonnad ja muud tarbijate juhitud algatused, mis saavad kohalike kütte- ja jahutusprojektide rakendamisele aktiivselt kaasa aidata;

| h) | sisaldama analüüsi, mis käsitleb kütte- ja jahutusseadmete ja -süsteeme kohalikus hoonete registris, võttes arvesse piirkonnaspetsiifilist potentsiaali energiatõhususmeetmeteks ning pöörates tähelepanu halvimate energiaalaste näitajatega hoonetele ja vähekaitstud leibkondadele; |
| --- | --- |

h)

sisaldama analüüsi, mis käsitleb kütte- ja jahutusseadmete ja -süsteeme kohalikus hoonete registris, võttes arvesse piirkonnaspetsiifilist potentsiaali energiatõhususmeetmeteks ning pöörates tähelepanu halvimate energiaalaste näitajatega hoonetele ja vähekaitstud leibkondadele;

| i) | hindama, kuidas rahastada kindlaksmääratud poliitikate ja meetmete rakendamist, ning määrama kindlaks finantsmehhanismid, mis võimaldavad tarbijatel minna üle taastuvenergial põhinevale küttele ja jahutusele; |
| --- | --- |

i)

hindama, kuidas rahastada kindlaksmääratud poliitikate ja meetmete rakendamist, ning määrama kindlaks finantsmehhanismid, mis võimaldavad tarbijatel minna üle taastuvenergial põhinevale küttele ja jahutusele;

| j) | hõlmama trajektoori kavade eesmärkide saavutamiseks kooskõlas kliimaneutraalsusega ning kindlaksmääratud poliitikate ja meetmete rakendamisel tehtud edusammude jälgimist; |
| --- | --- |

j)

hõlmama trajektoori kavade eesmärkide saavutamiseks kooskõlas kliimaneutraalsusega ning kindlaksmääratud poliitikate ja meetmete rakendamisel tehtud edusammude jälgimist;

| k) | seadma eesmärgiks asendada avaliku sektori asutuste vanad ja ebatõhusad kütte- ja jahutusseadmed väga tõhusate alternatiividega, et järk-järgult lõpetada fossiilkütuste kasutamine; |
| --- | --- |

k)

seadma eesmärgiks asendada avaliku sektori asutuste vanad ja ebatõhusad kütte- ja jahutusseadmed väga tõhusate alternatiividega, et järk-järgult lõpetada fossiilkütuste kasutamine;

| l) | hindama võimalikku koostoimet naabruses asuvate piirkondlike või kohalike omavalitsuste kavadega, et soodustada ühisinvesteeringuid ja kulutõhusust. |
| --- | --- |

l)

hindama võimalikku koostoimet naabruses asuvate piirkondlike või kohalike omavalitsuste kavadega, et soodustada ühisinvesteeringuid ja kulutõhusust.

Liikmesriigid tagavad, et kõigile asjaomastele osapooltele, sealhulgas avaliku sektori ja asjaomastele erasektori sidusrühmadele antakse võimalus osaleda kütte- ja jahutuskavade koostamises, lõikes 1 osutatud põhjalikus hindamises ning lõikes 5 osutatud poliitikas ja meetmetes.

Selleks koostavad liikmesriigid soovitused, millega toetatakse piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi energiatõhusa ja taastuvenergial põhineva kütte ja jahutuse poliitika ja meetmete rakendamisel piirkondlikul ja kohalikul tasandil, kasutades ära kindlaksmääratud potentsiaali. Liikmesriigid toetavad piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi võimalikult suures ulatuses mis tahes vahenditega, sealhulgas rahalise toetuse ja tehnilise abi kavadega. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste halduskoormuse vältimiseks ning kavade tulemusliku rakendamise soodustamiseks tagavad liikmesriigid kütte- ja jahutuskavade kooskõla muude kohalike kliima-, energia- ja keskkonnaplaneerimise nõuetega.

Kohalikke kütte- ja jahutuskavasid võib ellu viia mitmest kõrvuti asuvast kohalikust omavalitsusest moodustatud rühm ühiselt, tingimusel et geograafiline ja halduskontekst ning kütte- ja jahutustaristu selleks sobivad.

Kohalikke kütte- ja jahutuskavasid hindab pädev asutus ning vajaduse korral võetakse seejärel asjakohased rakendusmeetmed.

Artikkel 26

Kütte- ja jahutusvarustus

1.   Selleks et tagada primaarenergia tõhusam tarbimine ning suurendada taastuvenergia osakaalu võrku mineva kütte ja jahutuse tarnimisel, on tõhus kaugkütte- ja kaugjahutussüsteem süsteem, mis vastab järgmistele kriteeriumidele:

| a) | kuni 31. detsembrini 2027: süsteem, milles kasutatakse vähemalt 50 % taastuvenergiat, 50% heitsoojust, 75% koostoodetud soojust või 50% sellise energia ja soojuse kombinatsiooni; |
| --- | --- |

a)

kuni 31. detsembrini 2027: süsteem, milles kasutatakse vähemalt 50 % taastuvenergiat, 50% heitsoojust, 75% koostoodetud soojust või 50% sellise energia ja soojuse kombinatsiooni;

| b) | alates 1. jaanuarist 2028: süsteem, milles kasutatakse vähemalt 50% taastuvenergiat, 50% heitsoojust või 50% taastuvenergiat ja heitsoojust, 80% tõhusalt koostoodetud soojust või vähemalt sellise võrku mineva soojusenergia kombinatsiooni, milles taastuvenergia osakaal on vähemalt 5% ja taastuvenergia, heitsoojuse või tõhusalt koostoodetud soojuse osakaal kokku on vähemalt 50 %; |
| --- | --- |

b)

alates 1. jaanuarist 2028: süsteem, milles kasutatakse vähemalt 50% taastuvenergiat, 50% heitsoojust või 50% taastuvenergiat ja heitsoojust, 80% tõhusalt koostoodetud soojust või vähemalt sellise võrku mineva soojusenergia kombinatsiooni, milles taastuvenergia osakaal on vähemalt 5% ja taastuvenergia, heitsoojuse või tõhusalt koostoodetud soojuse osakaal kokku on vähemalt 50 %;

| c) | alates 1. jaanuarist 2035: süsteem, milles kasutatakse vähemalt 50% taastuvenergiat, 50% heitsoojust, 50% taastuvenergiat ja heitsoojust, või süsteem, milles taastuvenergia, heitsoojuse või tõhusalt koostoodetud soojuse osakaal kokku on vähemalt 80% ning lisaks sellele on taastuvenergia ja heitsoojuse osakaal kokku vähemalt 35%; |
| --- | --- |

c)

alates 1. jaanuarist 2035: süsteem, milles kasutatakse vähemalt 50% taastuvenergiat, 50% heitsoojust, 50% taastuvenergiat ja heitsoojust, või süsteem, milles taastuvenergia, heitsoojuse või tõhusalt koostoodetud soojuse osakaal kokku on vähemalt 80% ning lisaks sellele on taastuvenergia ja heitsoojuse osakaal kokku vähemalt 35%;

| d) | alates 1. jaanuarist 2040: süsteem, milles kasutatakse vähemalt 75% taastuvenergiat, 75% heitsoojust või 75% taastuvenergiat ja heitsoojust või süsteem, milles kasutatakse vähemalt 95% taastuvenergiat, heitsoojust või tõhusalt koostoodetud soojust ning lisaks sellele on taastuvenergia või heitsoojuse osakaal kokku vähemalt 35%; |
| --- | --- |

d)

alates 1. jaanuarist 2040: süsteem, milles kasutatakse vähemalt 75% taastuvenergiat, 75% heitsoojust või 75% taastuvenergiat ja heitsoojust või süsteem, milles kasutatakse vähemalt 95% taastuvenergiat, heitsoojust või tõhusalt koostoodetud soojust ning lisaks sellele on taastuvenergia või heitsoojuse osakaal kokku vähemalt 35%;

| e) | alates 1. jaanuarist 2045: süsteem, milles kasutatakse vähemalt 75% taastuvenergiat, 75% heitsoojust või 75% taastuvenergiat ja heitsoojust; |
| --- | --- |

e)

alates 1. jaanuarist 2045: süsteem, milles kasutatakse vähemalt 75% taastuvenergiat, 75% heitsoojust või 75% taastuvenergiat ja heitsoojust;

| f) | alates 1. jaanuarist 2050: süsteem, milles kasutatakse ainult taastuvenergiat, ainult heitsoojust või ainult taastuvenergia ja heitsoojuse kombinatsiooni. |
| --- | --- |

f)

alates 1. jaanuarist 2050: süsteem, milles kasutatakse ainult taastuvenergiat, ainult heitsoojust või ainult taastuvenergia ja heitsoojuse kombinatsiooni.

2.   Liikmesriigid võivad samuti otsustada, et direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 24 lõike 4 kohase kohustuse täitmiseks rakendatud meetmeid arvesse võttes kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kriteeriumide alternatiivina kliendile tarnitud kütte- või jahutusühiku kohta kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemi poolt tekitataval kasvuhoonegaaside heitkogusel põhinevaid kestlikkuse hindamise kriteeriume. Kui valitakse need kriteeriumid, siis käsitatakse tõhusa kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemina sellist süsteemi, mille maksimaalne kasvuhoonegaaside heitkogus kliendile tarnitud kütte- või jahutusühiku kohta on järgmine:

| a) | 200 g/kWh (kuni 31. detsembrini 2025); |
| --- | --- |

a)

200 g/kWh (kuni 31. detsembrini 2025);

| b) | 150 g/kWh (alates 1. jaanuarist 2026); |
| --- | --- |

b)

150 g/kWh (alates 1. jaanuarist 2026);

| c) | 100 g/kWh (alates 1. jaanuarist 2035); |
| --- | --- |

c)

100 g/kWh (alates 1. jaanuarist 2035);

| d) | 50 g/kWh (alates 1. jaanuarist 2045); |
| --- | --- |

d)

50 g/kWh (alates 1. jaanuarist 2045);

| e) | 0 g/kWh (alates 1. jaanuarist 2050). |
| --- | --- |

e)

0 g/kWh (alates 1. jaanuarist 2050).

3.   Liikmesriigid võivad otsustada kohaldada eespool nimetatud kriteeriume, mis puudutavad kasvuhoonegaaside heitkogust kütte- või jahutusühiku kohta, mis tahes ajavahemikul, millele on osutatud käesoleva artikli lõike 2 punktides a–e. Kui nad otsustavad seda teha, teatavad nad sellest komisjonile 11. jaanuariks 2024 käesoleva artikli lõike 2 punktis a osutatud perioodi puhul ning vähemalt kuus kuud enne käesoleva artikli lõike 2 punktides b–e osutatud asjaomaste perioodide algust. Kõnealuses teates tuleb esitada teave meetmete kohta, mis on rakendatud, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 24 lõike 4 kohast kohustust, kui sellistest meetmetest ei ole riikliku energia- ja kliimakava viimase ajakohastamise käigus juba teatatud.

4.   Selleks et käsitada kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemi tõhusana, tagavad liikmesriigid, et selle ehitamise või selle kütte- ja jahutusseadme põhjaliku uuendamise korral vastab see kaugkütte- ja kaugjahutussüsteem lõikes 1 või 2 sätestatud kriteeriumidele, mida kohaldatakse ajal, mil süsteem pärast renoveerimist tööle hakkab või seda jätkab. Lisaks tagavad liikmesriigid, et kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemi ehitamisel või selle kütte- ja jahutusseadme põhjalikul uuendamisel:

| a) | ei suurendata olemasolevates kütteallikates muude fossiilkütuste kui maagaasi kasutamist võrreldes aastase tarbimisega, mis on renoveerimiseelse kolme viimase täisvõimsusel töötamise kalendriaasta keskmine, ning et selles süsteemis ei kasutata üheski uues kütteallikas muid fossiilkütuseid kui maagaas, ning |
| --- | --- |

a)

ei suurendata olemasolevates kütteallikates muude fossiilkütuste kui maagaasi kasutamist võrreldes aastase tarbimisega, mis on renoveerimiseelse kolme viimase täisvõimsusel töötamise kalendriaasta keskmine, ning et selles süsteemis ei kasutata üheski uues kütteallikas muid fossiilkütuseid kui maagaas, ning

| b) | ei kasutata, juhul kui süsteem ehitatakse või selle kütte- ja jahutusseade läbib 2030. aastaks põhjaliku uuendamise, üheski uues kütteallikas fossiilkütuseid, välja arvatud maagaas. |
| --- | --- |

b)

ei kasutata, juhul kui süsteem ehitatakse või selle kütte- ja jahutusseade läbib 2030. aastaks põhjaliku uuendamise, üheski uues kütteallikas fossiilkütuseid, välja arvatud maagaas.

5.   Liikmesriigid tagavad, et kõigi selliste olemasolevate kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemide käitajad, mille kütte- ja jahutusvõimsus ületab 5 MW ja mis ei vasta lõike 1 punktides b–e sätestatud kriteeriumidele, koostavad alates 1. jaanuarist 2025 ja seejärel iga viie aasta tagant kava, millega tagada primaarenergia tõhusam tarbimine, vähendada jaotuskadusid ning suurendada kütte ja jahutuse tarne puhul taastuvenergia osakaalu. Kava sisaldab meetmeid lõike 1 punktides b–e sätestatud kriteeriumide täitmiseks ja pädev asutus peab selle heaks kiitma.

6.   Liikmesriigid tagavad, et andmekeskused, mille summaarne nimisisendenergia ületab 1 MW, kasutavad heitsoojust või muid heitsoojuse taaskasutamise rakendusi, välja arvatud juhul, kui nad suudavad tõendada, et see ei ole lõikes 7 osutatud hindamise kohaselt tehniliselt või majanduslikult teostatav.

7.   Kütte- ja jahutustarne energiatõhususe suurendamise majandusliku teostatavuse hindamiseks tagavad liikmesriigid, et tehakse kulude-tulude analüüs vastavalt XI lisale, kui uuesti kavandatakse või põhjalikult remonditakse järgmisi rajatisi:

| a) | soojuselektrijaam, mille keskmine aastane summaarne sisendenergia ületab 10 MW, et hinnata käitise kui tõhusa koostootmisjaama toimimise kulusid ja tulusid; |
| --- | --- |

a)

soojuselektrijaam, mille keskmine aastane summaarne sisendenergia ületab 10 MW, et hinnata käitise kui tõhusa koostootmisjaama toimimise kulusid ja tulusid;

| b) | tööstuskäitis, mille keskmine aastane kogusisendenergia on üle 8 MW, et hinnata käitises ja väljaspool seda tekkiva heitsoojuse kasutamist; |
| --- | --- |

b)

tööstuskäitis, mille keskmine aastane kogusisendenergia on üle 8 MW, et hinnata käitises ja väljaspool seda tekkiva heitsoojuse kasutamist;

| c) | teenindusrajatis, mille keskmine aastane kogusisendenergia on üle 7 MW, näiteks reoveepuhastusjaamad ja maagaasi veeldusjaamad, et hinnata käitises ja väljaspool seda tekkiva heitsoojuse kasutamist; |
| --- | --- |

c)

teenindusrajatis, mille keskmine aastane kogusisendenergia on üle 7 MW, näiteks reoveepuhastusjaamad ja maagaasi veeldusjaamad, et hinnata käitises ja väljaspool seda tekkiva heitsoojuse kasutamist;

| d) | andmekeskus, mille summaarne nimisisendenergia ületab 1 MW taset, et hinnata kulude-tulude analüüsi, sealhulgas, kuid mitte ainult, tehnilist teostatavust, kulutõhusust, mõju energiatõhususele ja kohalikule küttenõudlusele, sealhulgas hooajalisi kõikumisi seoses heitsoojuse kasutamisega majanduslikult põhjendatud nõudluse rahuldamiseks ning kõnealuse käitise ühendamisega kaugküttevõrku või tõhusasse/RES-põhisesse kaugjahutussüsteemi või muudesse heitsoojuse taaskasutamise rakendustesse. |
| --- | --- |

d)

andmekeskus, mille summaarne nimisisendenergia ületab 1 MW taset, et hinnata kulude-tulude analüüsi, sealhulgas, kuid mitte ainult, tehnilist teostatavust, kulutõhusust, mõju energiatõhususele ja kohalikule küttenõudlusele, sealhulgas hooajalisi kõikumisi seoses heitsoojuse kasutamisega majanduslikult põhjendatud nõudluse rahuldamiseks ning kõnealuse käitise ühendamisega kaugküttevõrku või tõhusasse/RES-põhisesse kaugjahutussüsteemi või muudesse heitsoojuse taaskasutamise rakendustesse.

Esimese lõigu punktis d osutatud analüüsimisel kaalutakse jahutussüsteemi lahendusi, mis võimaldavad heitsoojuse eemaldamist või salvestamist kasulikul temperatuuril minimaalse lisaenergiasisendiga.

Liikmesriigid seavad eesmärgid vähendada takistused heitsoojuse kasutamiselt ning anda toetust heitsoojuse kasutuselevõtule käitiste uuesti kavandamisel või remontimisel.

Seadmete paigaldamist, et koguda põletuskäitises tekkivat CO2 eesmärgiga see geoloogiliselt säilitada, nagu on ette nähtud direktiivis 2009/31/EÜ, ei loeta remondiks käesoleva lõike punktide b ja c mõistes.

Liikmesriigid nõuavad, et kulude-tulude analüüs tehakse koostöös käitamise eest vastutavate ettevõtjatega.

8.   Liikmesriigid võivad lõike 7 kohaldamisalast välja jätta

| a) | tipptunni- ja varuelektrijaamad, mis on kavandatud töötama alla 1 500 töötunni aastas viie aasta libiseva keskmisena, võttes aluseks liikmesriikide kehtestatud kontrollimenetluse, millega tagatakse, et see erandi tegemise kriteerium on täidetud; |
| --- | --- |

a)

tipptunni- ja varuelektrijaamad, mis on kavandatud töötama alla 1 500 töötunni aastas viie aasta libiseva keskmisena, võttes aluseks liikmesriikide kehtestatud kontrollimenetluse, millega tagatakse, et see erandi tegemise kriteerium on täidetud;

| b) | käitised, mis peavad asuma direktiivi 2009/31/EÜ alusel loa saanud geoloogilise säilitamise koha lähedal; |
| --- | --- |

b)

käitised, mis peavad asuma direktiivi 2009/31/EÜ alusel loa saanud geoloogilise säilitamise koha lähedal;

| c) | andmekeskused, mille heitsoojust kasutatakse või hakatakse kasutama kaugküttevõrgus või otseselt ruumide kütmiseks, sooja tarbevee valmistamiseks või muul otstarbel hoones või hoonete rühmas või rajatistes, kus see asub. |
| --- | --- |

c)

andmekeskused, mille heitsoojust kasutatakse või hakatakse kasutama kaugküttevõrgus või otseselt ruumide kütmiseks, sooja tarbevee valmistamiseks või muul otstarbel hoones või hoonete rühmas või rajatistes, kus see asub.

Liikmesriigid võivad ka sätestada künnised, mida väljendatakse kättesaadava kasuliku heitsoojuse kogusena, nõudlusena kütte järele või kaugusena tööstuskäitiste ja kaugküttevõrkude vahel, et jätta käitisi lõike 7 punktide c ja d kohaldamisalast välja.

Liikmesriigid teevad käesoleva lõike alusel vastu võetud erandid komisjonile teatavaks.

9.   Liikmesriigid võtavad vastu direktiivi (EL) 2019/944 artikli 8 kohased loakriteeriumid või samaväärsed loakriteeriumid, et

| a) | võtta arvesse artikli 25 lõikes 1 osutatud põhjaliku hindamise tulemust; |
| --- | --- |

a)

võtta arvesse artikli 25 lõikes 1 osutatud põhjaliku hindamise tulemust;

| b) | tagada lõikes 7 sätestatud nõuete täitmine; |
| --- | --- |

b)

tagada lõikes 7 sätestatud nõuete täitmine;

| c) | võtta arvesse lõikes 7 osutatud kulude-tulude analüüsi tulemust. |
| --- | --- |

c)

võtta arvesse lõikes 7 osutatud kulude-tulude analüüsi tulemust.

10.   Liikmesriigid võivad teha erandi individuaalsete käitiste suhtes, et neilt ei nõutaks lõikes 9 osutatud loakriteeriumide või samaväärsete loakriteeriumite alusel selliste valikute rakendamist, mille puhul tulud ületavad kulusid, kui selleks on mõjuvad põhjused, mis tulenevad seadusest, omandiõigusest või rahastusest. Nendel juhtudel esitab asjaomane liikmesriik komisjonile põhjendatud otsuse kolme kuu jooksul alates selle otsuse tegemise kuupäevast. Komisjon võib esitada otsuse kohta arvamuse kolme kuu jooksul alates selle kättesaamisest.

11.   Käesoleva artikli lõikeid 7, 8, 9 ja 10 kohaldatakse direktiiviga 2010/75/EL hõlmatud käitiste suhtes, ilma et see piiraks selles direktiivis sätestatud nõudeid.

12.   Liikmesriigid koguvad teavet käesoleva artikli lõike 7 punktide a–d kohaselt tehtud kulude-tulude analüüside kohta. See teave peaks sisaldama vähemalt andmeid olemasolevate soojustarnete koguste ja soojusparameetrite, aastas kavandatud töötundide arvu kohta ja kohtade geograafilise asukoha kohta. Need andmed avaldatakse, võttes nõuetekohaselt arvesse nende võimalikku tundlikkust.

13.   III lisa punktis d osutatud tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste alusel tagavad liikmesriigid tõhusa koostootmisega toodetud elektrienergia päritolutunnistuse esitamise vastavalt objektiivsetele, läbipaistvatele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele, mille iga liikmesriik on sätestanud. Nad tagavad, et nimetatud päritolutunnistus vastab nõuetele, mis on sätestatud, ja sisaldab vähemalt teavet, mis on täpsustatud XII lisas. Liikmesriigid tunnustavad vastastikku päritolutunnistusi ja loevad neid eranditult käesolevas lõikes osutatud teabe tõenduseks. Päritolutunnistuse kui tõenduse tunnustamisest keeldumine, eriti kui põhjuseks on pettuse vältimine, rajaneb objektiivsetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel. Liikmesriik teatab komisjonile sellisest keeldumisest ja põhjendab seda. Päritolutunnistuse tunnustamisest keeldumise korral võib komisjon, eelkõige arvesse võttes objektiivseid, läbipaistvaid ja mittediskrimineerivaid kriteeriume, millele kõnealune tunnustamine tugineb, võtta vastu otsuse sundida keelduvat osapoolt päritolutunnistust tunnustama.

14.   Liikmesriigid tagavad, et kui koostootmisele antakse toetust, tehakse seda tõhusa koostootmisega saadava elektrienergia tootmiseks, kus heitsoojust kasutatakse tulemuslikult, et saavutada primaarenergia sääst. Koostootmisele ja soojuse tootmisele kaugkütteks ning kaugküttevõrkudele antavale riiklikule toetusele kohaldatakse asjakohasel juhul riigiabi eeskirju.

Artikkel 27

Energia muundamine, ülekanne ja jaotus

1.   Riiklikud energeetikavaldkonda reguleerivad asutused kohaldavad direktiivis 2009/73/EÜ ja direktiivis (EL) 2019/944 sätestatud ülesannete täitmisel käesoleva direktiivi artikli 3 kohast energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, kui nad teevad otsuseid gaasi- ja elektritaristu käitamise kohta, hõlmates nende otsuseid võrgutariifide kohta. Lisaks energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttele võivad riiklikud energeetikavaldkonda reguleerivad asutused võtta arvesse kulutõhusust, süsteemi tõhusust ja varustuskindlust, turu integratsiooni, kaitstes samas liidu kliimaeesmärke ja kestlikkust, nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/943 artiklis 18 ja määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 13.

2.   Liikmesriigid tagavad, et gaasi ja elektri ülekande- ja jaotusvõrguettevõtjad kohaldavad oma võrgu planeerimise, arendamise ja investeerimisotsustes käesoleva direktiivi artikli 3 kohast energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet. Riiklikud reguleerivad asutused või muud määratud riiklikud asutused kontrollivad, et põhivõrguettevõtjate ja jaotusvõrguettevõtjate kasutatava metoodikaga hinnatakse kulude-tulude analüüsis alternatiive ning võetakse arvesse energiatõhususe lahendustest saadavat laiemat kasu, nõudluse poole paindlikkust ning investeerimist varadesse, mis aitavad kaasa kliimamuutuste leevendamisele. Riiklikud reguleerivad asutused ja muud määratud riiklikud asutused kontrollivad ka energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte rakendamist põhivõrguettevõtjate või jaotusvõrguettevõtjate poolt nende projektide ja võrgu arengukavade heakskiitmisel, kontrollimisel ja järelevalvel vastavalt direktiivi 2009/73/EÜ artiklile 22 ning direktiivi (EL) 2019/944 artikli 32 lõikele 3 ja artiklile 51. Riiklikud reguleerivad asutused võivad esitada metoodika ja suunised selle kohta, kuidas tihedas koostöös ülekande- ja jaotusvõrguettevõtjatega, kes võivad jagada olulist tehnilist oskusteavet, hinnata kulude-tulude analüüsis alternatiive.

3.   Liikmesriigid tagavad, et põhi- ja jaotusvõrguettevõtjad jälgiksid ja kvantifitseeriksid võrgukadude kogumahtu ning optimeeriksid võrke ja parandaksid võrkude tõhusust, kui see on tehniliselt ja rahaliselt teostatav. Põhi- ja jaotusvõrguettevõtjad teatavad nendest meetmetest ja võrgukadude vähendamisega saavutatavast eeldatavast energiasäästust riiklikule energeetikasektorit reguleerivale asutusele. Liikmesriigid tagavad, et põhi- ja jaotusvõrguettevõtjad hindaksid energiatõhususe parandamise meetmeid seoses nende olemasolevate gaasi- või elektri ülekande- või jaotusvõrkudega ning parandaksid taristu projekteerimisel ja käitamisel energiatõhusust, eelkõige seoses arukate võrkude kasutuselevõtuga. Liikmesriigid innustavad põhi- ja jaotusvõrguettevõtjaid välja töötama uuenduslikke lahendusi olemasolevate ja tulevaste võrkude energiatõhususe parandamiseks stimuleerivate reeglite abil kooskõlas määruse (EL) 2019/943 artiklis 18 ja määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 13 sätestatud tariifide arvestamise põhimõtetega.

4.   Riiklikud energiasektorit reguleerivad asutused lisavad direktiivi 2009/73/EÜ artikli 41 kohaselt ja direktiivi (EL) 2019/944 artikli 59 lõike 1 punkti i kohaselt koostatavasse aastaaruandesse eraldi osa edusammude kohta, mida on tehtud gaasi- ja elektritaristu käitamisega seotud energiatõhususe suurendamisel. Kõnealustes aruannetes hindavad riiklikud energiasektorit reguleerivad asutused gaasi- ja elektritaristu käitamise üldist tõhusust ning ülekande- ja jaotussüsteemi ettevõtjate võetud meetmeid ning asjakohasel juhul esitavad soovitused energiatõhususe parandamiseks, sealhulgas kulutõhusate alternatiivide kohta, mis vähendavad tippkoormust ja üldist elektrikasutust.

5.   Elektriga seoses tagavad liikmesriigid, et võrke käsitlevad õigusnormid ja võrgutariifid täidavad XIII lisa kriteeriume ning võetakse arvesse määruse (EL) 2019/943 kohaselt välja töötatud võrgukoode ja juhiseid ning direktiivi (EL) 2019/944 artikli 59 lõike 7 punktis a sätestatud kohustust võimaldada teha võrkudesse vajalikke investeeringuid võrkude jätkusuutlikkust tagaval viisil.

6.   Liikmesriigid võivad lubada võrgusuunalise energia ülekande ja jaotamisega seoses sotsiaalse eesmärgiga abikavade ja tariifistruktuuride komponente eeldusel, et nende võimalik häiriv mõju ülekande- ja jaotusvõrgule on võimalikult väike ja et nimetatud komponendid ei ole sotsiaalse eesmärgi suhtes ebaproportsionaalsed.

7.   Riiklikud reguleerivad asutused tagavad selliste ülekande- ja jaotustariifides olevate stiimulite kõrvaldamise, mis kahjustavad elektrienergia ja gaasi tootmise, ülekande, jaotuse ja tarnimise energiatõhusust. Liikmesriigid tagavad taristu projekteerimisel ja olemasoleva taristu käitamisel energiatõhususe kooskõlas määrusega (EL) 2019/943 ning selle, et hinnad võimaldavad nõudluse poole reageerimist.

8.   Ülekande- ja jaotusvõrguettevõtjad järgivad XIV lisa.

9.   Kui see on asjakohane, võivad riiklikud reguleerivad asutused süsteemihalduritelt ja jaotusvõrguettevõtjatelt nõuda, et need soodustaksid liitumis- ja võrgutasusid vähendades tõhusa koostootmise rajamist küttenõudlusega piirkondade lähedale.

10.   Liikmesriigid võivad lubada elektritootjatel, kes toodavad elektrit tõhusa koostootmise režiimil ja soovivad võrguga liitumist, välja kuulutada hanke liitumisega seotud töödeks.

11.   Direktiivi 2010/75/EL kohasel aruandlusel ja ilma, et see piiraks selle direktiivi artikli 9 lõike 2 kohaldamist, kaaluvad liikmesriigid energiatõhususe tasemeid käsitleva teabe esitamist käitiste puhul, mille summaarne nimisoojusvõimsus on 50 MW või enam ja mis tegelevad kütuste põletamisega, võttes arvesse asjaomast parimat võimalikku tehnikat, mis on välja töötatud kooskõlas direktiiviga 2010/75/EL.

VI PEATÜKK

HORISONTAALSED SÄTTED

Artikkel 28

Kvalifitseerimis-, akrediteerimis- ja sertifitseerimissüsteemide kättesaadavus

1.   Liikmesriigid loovad võrgustiku, mis tagab energiatõhususega seotud kutsealadel vajalikul tasemel turu vajadustele vastava pädevuse. Liikmesriigid tagavad tihedas koostöös sotsiaalpartneritega, et energiatõhususega seotud kutsealadele, sealhulgas energiateenuste osutajatele, energiaauditite pakkujatele, energiajuhtidele, sõltumatutele ekspertidele ja ehitusdetailide paigaldajatele, nagu on osutatud direktiivis 2010/31/EL, ning integreeritud renoveerimistööde pakkujatele oleksid kättesaadavad sertifitseerimis- või samaväärsed kvalifikatsioonisüsteemid, sealhulgas vajaduse korral sobivad koolitusprogrammid, ning et need oleksid usaldusväärsed ning aitaksid kaasa riiklike energiatõhususe eesmärkide ja liidu üldiste süsinikuheite vähendamise eesmärkide saavutamisele.

Liikmesriigid tagavad, et sertifitseerimise ja/või samaväärsete kvalifikatsioonikavade, sealhulgas vajaduse korral sobivate koolitusprogrammide pakkujad, on akrediteeritud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 765/2008 (47) või heaks kiidetud kooskõlas liikmesriigi ühtlustatud õigusaktide või standarditega.

2.   Liikmesriigid edendavad osalemist sertifitseerimis-, koolitus- ja haridusprogrammides, et tagada energiatõhususega seotud kutsealadel vajalikul tasemel turu vajadustele vastav pädevus.

3.   
  11. oktoobriks 2024 teeb komisjon järgmist:

| a) | loob koostöös liikmesriikide nimetatud eksperdirühmaga raamistiku või teeb kampaania, et meelitada rohkem inimesi energiatõhususega seotud kutsealadele, tagades samas mittediskrimineerimise põhimõtte austamise; |
| --- | --- |

a)

loob koostöös liikmesriikide nimetatud eksperdirühmaga raamistiku või teeb kampaania, et meelitada rohkem inimesi energiatõhususega seotud kutsealadele, tagades samas mittediskrimineerimise põhimõtte austamise;

| b) | hindab, kui teostatav oleks ühtse juurdepääsuplatvormi loomine, kasutades olemasolevaid algatusi, kui see on võimalik, et anda liikmesriikidele toetust nende meetmete kehtestamisel, et tagada kvalifitseeritud spetsialistide selline piisav tase, mida on vaja tempo hoidmiseks energiatõhususe vallas, et saavutada liidu kliima- ja energiaeesmärgid. Platvorm koondaks liikmesriike, sotsiaalpartnereid, haridusasutusi, akadeemilisi ringkondi ja muid asjaomaseid sidusrühmi esindavaid eksperte, toetamaks ja edendamaks kvalifitseerimissüsteemide ja koolitusprogrammide parimaid tavasid, et suurendada energiatõhususe spetsialistide arvu ning tagada olemasolevate spetsialistide ümberõpe ja oskuste täiendamine, mis võimaldab vastata turu vajadustele. |
| --- | --- |

b)

hindab, kui teostatav oleks ühtse juurdepääsuplatvormi loomine, kasutades olemasolevaid algatusi, kui see on võimalik, et anda liikmesriikidele toetust nende meetmete kehtestamisel, et tagada kvalifitseeritud spetsialistide selline piisav tase, mida on vaja tempo hoidmiseks energiatõhususe vallas, et saavutada liidu kliima- ja energiaeesmärgid. Platvorm koondaks liikmesriike, sotsiaalpartnereid, haridusasutusi, akadeemilisi ringkondi ja muid asjaomaseid sidusrühmi esindavaid eksperte, toetamaks ja edendamaks kvalifitseerimissüsteemide ja koolitusprogrammide parimaid tavasid, et suurendada energiatõhususe spetsialistide arvu ning tagada olemasolevate spetsialistide ümberõpe ja oskuste täiendamine, mis võimaldab vastata turu vajadustele.

4.   Liikmesriigid tagavad, et riiklikes sertifitseerimis- või samaväärsetes kvalifitseerimissüsteemides, sealhulgas vajaduse korral koolitusprogrammides, võetaks arvesse olemasolevaid Euroopa või rahvusvahelisi standardeid energiatõhususe vallas.

5.   Liikmesriigid teevad avalikult kättesaadavaks lõikes 1 osutatud sertifitseerimis- ja samaväärsed kvalifitseerimissüsteemid või sobivad koolitusprogrammid ning teevad omavahel ja komisjoniga koostööd süsteemide võrdlemise ja tunnustamise alal.

Liikmesriigid võtavad vastavalt artikli 29 lõikele 1 vajalikud meetmed selleks, et tarbijad oleksid teadlikud süsteemide kättesaadavusest.

6.   Liikmesriigid hindavad 31. detsembriks 2024 ja seejärel vähemalt iga nelja aasta tagant, kas süsteemid tagavad direktiivi 2010/31/EL kohaselt energiateenuste osutajatele, energiaaudiitoritele, energiajuhtidele, sõltumatutele ekspertidele ja ehitusdetailide paigaldajatele, nagu on osutatud direktiivis 2010/31/EL, ning integreeritud renoveerimistööde pakkujatele vajalikul tasemel pädevuse ning kõigile isikutele võrdse juurdepääsu kooskõlas mittediskrimineerimise põhimõttega. Liikmesriigid hindavad ka lõhet olemasolevate ja vajatavate spetsialistide vahel. Liikmesriigid teevad selle hindamise ja soovitused üldsusele kättesaadavaks ning esitavad need määruse (EL) 2018/1999 artikli 28 kohaselt loodud e-platvormi kaudu.

Artikkel 29

Energiateenused

1.   Liikmesriigid edendavad energiateenuste turgu ning VKEde juurdepääsu sellele, levitades selget ja kergesti kättesaadavat teavet, mis käsitleb järgmist:

| a) | energiateenuslepinguid ja sätteid, mis peaksid sellistes lepingutes olema, selleks et tagada energiasääst ja lõpptarbija õigused; |
| --- | --- |

a)

energiateenuslepinguid ja sätteid, mis peaksid sellistes lepingutes olema, selleks et tagada energiasääst ja lõpptarbija õigused;

| b) | energiatõhususe teenuste projektide toetamiseks mõeldud finantsinstrumente, stiimuleid, toetusi, käibefonde, tagatisi, kindlustuskavasid ja laene; |
| --- | --- |

b)

energiatõhususe teenuste projektide toetamiseks mõeldud finantsinstrumente, stiimuleid, toetusi, käibefonde, tagatisi, kindlustuskavasid ja laene;

| c) | olemasolevaid energiateenuste osutajaid, näiteks energiateenuste ettevõtjaid, kes on kvalifitseeritud või sertifitseeritud, ning nende kvalifikatsiooni või sertifitseerimist vastavalt artiklile 28; |
| --- | --- |

c)

olemasolevaid energiateenuste osutajaid, näiteks energiateenuste ettevõtjaid, kes on kvalifitseeritud või sertifitseeritud, ning nende kvalifikatsiooni või sertifitseerimist vastavalt artiklile 28;

| d) | kättesaadavaid seire- ja kontrollimeetodeid ning kvaliteedikontrolli kavasid. |
| --- | --- |

d)

kättesaadavaid seire- ja kontrollimeetodeid ning kvaliteedikontrolli kavasid.

2.   Liikmesriigid julgustavad kvaliteedimärgiste väljatöötamist, muu hulgas kaubandusassotsiatsioonide poolt, tuginedes asjakohasel juhul Euroopa või rahvusvahelistele standarditele.

3.   Liikmesriigid teevad avalikult kättesaadavaks loetelu olemasolevatest energiateenuse osutajatest, kes on kvalifitseeritud või sertifitseeritud, ja teabe nende kvalifikatsiooni või sertifitseerimise kohta vastavalt artiklile 28, ja uuendavad seda regulaarselt või loovad liidese, kus energiateenuse osutajad saavad seda teavet anda.

4.   Liikmesriigid edendavad avaliku sektori asutuste omanduses olevate suurte hoonete renoveerimiseks energiatõhususe lepingute kasutamist ning, kui see on tehniliselt ja majanduslikult teostatav, tagavad selle. Selliste suurte mitteeluhoonete renoveerimisel, mille kasulik põrandapind on kokku üle 750 m2, tagavad liikmesriigid, et avaliku sektori asutused hindaksid energiatõhususe lepingute ja muude tulemuspõhiste energiateenuste kasutamise teostatavust.

Liikmesriigid võivad innustada avaliku sektori asutusi kombineerima energiatõhususe lepinguid laiendatud energiateenustega, sealhulgas tarbimiskaja ja salvestamisega, et tagada energiasääst ja säilitada saadud tulemused aja jooksul pideva järelevalve, tulemusliku toimimise ja hoolduse abil.

5.   Liikmesriigid toetavad avalikku sektorit energiateenuste pakkumiste hankimisel, eelkõige hoonete remondiks,

| a) | andes energiatõhususe lepingute sõlmimiseks näidislepinguid, mis hõlmavad vähemalt XV lisas loetletud elemente ning võtavad arvesse olemasolevaid Euroopa ja rahvusvahelisi standardeid, kättesaadavaid pakkumissuuniseid ning Eurostati suuniseid valitsussektori energiatõhususe lepingute statistilise käsitlemise kohta; |
| --- | --- |

a)

andes energiatõhususe lepingute sõlmimiseks näidislepinguid, mis hõlmavad vähemalt XV lisas loetletud elemente ning võtavad arvesse olemasolevaid Euroopa ja rahvusvahelisi standardeid, kättesaadavaid pakkumissuuniseid ning Eurostati suuniseid valitsussektori energiatõhususe lepingute statistilise käsitlemise kohta;

| b) | andes teavet parimate tavade kohta energiatõhususe lepingute sõlmimisega seoses, sealhulgas, kui see on kättesaadav, kulude-tulude analüüsi, kasutades kogu olelusringi lähenemisviisi; |
| --- | --- |

b)

andes teavet parimate tavade kohta energiatõhususe lepingute sõlmimisega seoses, sealhulgas, kui see on kättesaadav, kulude-tulude analüüsi, kasutades kogu olelusringi lähenemisviisi;

| c) | edendades ja tehes avalikult kättesaadavaks andmebaasi rakendatud ja käimasolevate energiatõhususe lepingute projektide kohta, mis sisaldavad prognoositud ja saavutatud energiasäästu. |
| --- | --- |

c)

edendades ja tehes avalikult kättesaadavaks andmebaasi rakendatud ja käimasolevate energiatõhususe lepingute projektide kohta, mis sisaldavad prognoositud ja saavutatud energiasäästu.

6.   Liikmesriigid toetavad energiateenuste turu nõuetekohast toimimist, võttes järgmisi meetmeid:

| a) | teevad kindlaks ja avaldavad kontaktpunkti(d), kust lõpptarbijad võivad saada lõikes 1 osutatud teavet; |
| --- | --- |

a)

teevad kindlaks ja avaldavad kontaktpunkti(d), kust lõpptarbijad võivad saada lõikes 1 osutatud teavet;

| b) | kõrvaldavad õigusnormidega seotud ja muid tõkkeid, mis takistavad energiatõhususe lepingute ja muude energiatõhususe teenuste mudelite kasutamist energiasäästmismeetmete kindlakstegemiseks ja/või rakendamiseks; |
| --- | --- |

b)

kõrvaldavad õigusnormidega seotud ja muid tõkkeid, mis takistavad energiatõhususe lepingute ja muude energiatõhususe teenuste mudelite kasutamist energiasäästmismeetmete kindlakstegemiseks ja/või rakendamiseks;

| c) | loovad nõuandvad organid ja sõltumatud turuvahendajad, sealhulgas ühtsed kontaktpunktid või sarnased tugimehhanismid ja edendavad nende rolli, et stimuleerida turu arengut nõudluse ja pakkumise poolel, ning teevad kõnealuseid toetusmehhanisme käsitleva teabe avalikult kättesaadavaks ja turuosalistele kasutatavaks. |
| --- | --- |

c)

loovad nõuandvad organid ja sõltumatud turuvahendajad, sealhulgas ühtsed kontaktpunktid või sarnased tugimehhanismid ja edendavad nende rolli, et stimuleerida turu arengut nõudluse ja pakkumise poolel, ning teevad kõnealuseid toetusmehhanisme käsitleva teabe avalikult kättesaadavaks ja turuosalistele kasutatavaks.

7.   Energiateenuste turu nõuetekohase toimimise toetamiseks võivad liikmesriigid luua individuaalse mehhanismi või määrata ombudsmani, et tagada energiateenuse- ja energiatõhususe lepingutest tulenevate kaebuste tõhus käsitlemine ja vaidluste kohtuväline lahendamine.

8.   Liikmesriigid tagavad, et energiatarnijad, jaotusvõrguettevõtjad ja energia jaemüügi ettevõtjad hoiduvad igasugusest tegevusest, mis võib takistada nõudlust energiateenuste või energiatõhususe parandamise meetmete järele ja nende osutamist või takistada kõnealuste teenuste või meetmete turu arengut, sealhulgas hoiduvad nad konkurentide turult tõrjumisest või valitseva turupositsiooni ärakasutamisest.

Artikkel 30

Riiklik energiatõhususe fond, rahastamine ja tehniline tugi

1.   Ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist, hõlbustavad liikmesriigid rahastute loomist või juba olemasolevate kasutamist energiatõhususe parandamise meetmete rakendamiseks, et saada maksimaalset kasu eri rahastamisvõimalustest ning toetuste, finantsinstrumentide ja tehnilise abi kombinatsiooni kasutamist.

2.   Komisjon abistab liikmesriike vajaduse korral kas otse või finantseerimisasutuste kaudu rahastute ja riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi projektiarenduse abirahastute loomisel, mille eesmärk on suurendada eri sektorite investeeringuid energiatõhususse ning kaitsta ja võimestada energiaostuvõimetuid inimesi, vähekaitstud tarbijaid, madala sissetulekuga leibkondades elavaid inimesi ning asjakohasel juhul neid inimesi, kes elavad sotsiaaleluruumides, hõlmates muu hulgas võrdsuse perspektiivi, et kedagi ei jäetaks tähelepanuta.

3.   Liikmesriigid võtavad vastu meetmed, millega edendatakse energiatõhususega seotud laenutoodete, nagu „rohelised“ hüpoteeklaenud ja „rohelised“ laenud, mis on tagatud ja tagamata, ning tagavad, et neid pakutakse finantseerimisasutuste poolt laialdaselt ja mittediskrimineerival viisil ning nii, et need oleksid tarbijatele nähtavad ja juurdepääsetavad. Liikmesriigid võtavad meetmeid arvepõhiste ja maksupõhiste finantseerimisskeemide rakendamise soodustamiseks, võttes arvesse lõike 10 kohaselt esitatud komisjoni juhiseid. Liikmesriigid tagavad, et pankadele ja muudele finantseerimisasutustele antakse teavet võimaluste kohta, kuidas nad saaksid osaleda energiatõhususe parandamise meetmete rahastamises, sealhulgas näiteks avaliku ja erasektori partnerlusi luues. Liikmesriigid soodustavad laenutagamisrahastute loomist energiatõhususe investeeringute jaoks.

4.   Ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist, edendavad liikmesriigid rahalise toetuse kavade loomist, et suurendada energiatõhususe parandamise meetmete kasutuselevõttu individuaalse kütte ja jahutuse ning kaugkütte ja -jahutuse süsteemide põhjaliku remondi korral.

5.   Liikmesriigid edendavad kohaliku oskusteabe ja tehnilise abi loomist, asjakohastel juhtudel olemasolevate võrgustike ja rajatiste kaudu, et anda nõu parimate tavade kohta seoses kohaliku kaugkütte ja -jahutuse süsinikuheite vähendamise saavutamisega, nagu juurdepääs sihtotstarbelisele rahalisele toetusele.

6.   Komisjon hõlbustab parimate tavade vahetamist pädevate riiklike või piirkondlike ametiasutuste ja organite vahel, sealhulgas regulatiivasutuste iga-aastaste kohtumiste, liikmesriikides rakendatavate meetmete kohta teavet andvate avalike andmebaaside ja riikidevahelise võrdlemise kaudu.

7.   Et kaasata erasektori vahendeid energiatõhususe meetmete ja energia säästmiseks tehtavate renoveerimistööde rahastamisse ja aidata kaasa liidu energiatõhususe eesmärkide ja käesoleva direktiivi artikli 4 kohaste riiklike panuste saavutamisele ning direktiivi 2010/31/EL eesmärkide saavutamisele, peab komisjon dialoogi nii avaliku kui ka erasektori finantseerimisasutustega, samuti asjaomaste konkreetsete sektoritega, et teha kindlaks vajadused ja võimalikud meetmed, mida ta saab võtta.

8.   Lõikes 7 osutatud meetmed hõlmavad järgmisi elemente:

| a) | kapitaliinvesteeringute mobiliseerimine energiatõhususse, võttes arvesse energiasäästu laiemat mõju; |
| --- | --- |

a)

kapitaliinvesteeringute mobiliseerimine energiatõhususse, võttes arvesse energiasäästu laiemat mõju;

| b) | spetsiaalsete energiatõhususe rahastamisvahendite ja finantseerimisasutuste loodavate suuremahuliste rahastamiskavade rakendamise hõlbustamine; |
| --- | --- |

b)

spetsiaalsete energiatõhususe rahastamisvahendite ja finantseerimisasutuste loodavate suuremahuliste rahastamiskavade rakendamise hõlbustamine;

| c) | paremate energiatõhusust ja finantstulemusi puudutavate andmete tagamine:






  i) | täpsem analüüs, kuidas energiatõhususse investeerimine parandab varade alusväärtust; |
| --- | --- | --- |

c)

paremate energiatõhusust ja finantstulemusi puudutavate andmete tagamine:

i)

täpsem analüüs, kuidas energiatõhususse investeerimine parandab varade alusväärtust;

| ii) | selliste uuringute toetamine, millega hinnatakse energiatõhususse investeerimisest saadavate mitteenergialaste hüvede rahalist väärtust. |
| --- | --- |

ii)

selliste uuringute toetamine, millega hinnatakse energiatõhususse investeerimisest saadavate mitteenergialaste hüvede rahalist väärtust.

9.   Et kaasata erasektori vahendeid energiatõhususe meetmete ja energia säästmiseks tehtavate renoveerimistööde rahastamisse, teevad liikmesriigid käesoleva direktiivi rakendamisel järgmist:

| a) | kaaluvad võimalusi kasutada paremini ära artikli 11 kohaseid energiajuhtimissüsteeme ja energiaauditeid, et mõjutada otsuste tegemist; |
| --- | --- |

a)

kaaluvad võimalusi kasutada paremini ära artikli 11 kohaseid energiajuhtimissüsteeme ja energiaauditeid, et mõjutada otsuste tegemist;

| b) | kasutavad optimaalselt liidu eelarve võimalusi ja vahendeid, mis on välja pakutud algatuses „Arukate hoonete arukas rahastamine ning komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatises „Euroopa renoveerimislaine – keskkonnahoidlikumad hooned, uued töökohad, parem elujärg“. |
| --- | --- |

b)

kasutavad optimaalselt liidu eelarve võimalusi ja vahendeid, mis on välja pakutud algatuses „Arukate hoonete arukas rahastamine ning komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatises „Euroopa renoveerimislaine – keskkonnahoidlikumad hooned, uued töökohad, parem elujärg“.

10.   Komisjon esitab 31. detsembriks 2024 liikmesriikidele ja turuosalistele juhised erainvesteeringute soodustamise kohta.

Juhiste eesmärk on aidata liikmesriikidel ja turuosalistel arendada ja rakendada oma energiatõhususalaseid investeeringuid, sealhulgas investeeringuid liidu eri programmidesse, ning neis pakutakse välja asjakohaseid rahastamismehhanisme ja uuenduslikke rahastamise lahendusi, kombineerides toetusi, rahastamisvahendeid ja projektiarendusabi, et laiendada olemasolevaid algatusi ja kasutada liidu programme katalüsaatorina erasektori rahastamise võimendamiseks ja ergutamiseks.

11.   Liikmesriigid võivad rajada riikliku energiatõhususe fondi. Selle fondi eesmärk on rakendada energiatõhususmeetmeid, et toetada liikmesriike nende riiklike energiatõhususalaste panuste ja artikli 4 lõikes 2 osutatud soovituslike trajektooride täitmisel. Riikliku energiatõhususe fondi võib luua sihtotstarbelise fondina juba olemasoleva riikliku kapitaliinvesteeringuid edendava vahendi raames. Riiklikku energiatõhususe fondi võib rahastada ELi HKSi kohastest ehitus- ja transpordisektori lubatud heitkoguse ühikute enampakkumistest saadavatest tuludest.

12.   Käesoleva artikli lõikes 11 osutatud riiklike energiatõhususe fondide rajamisel loovad liikmesriigid rahastamisvahendid, sealhulgas riiklikud tagatised, et suurendada erainvesteeringute kasutuselevõttu energiatõhususe valdkonnas ning energiatõhususega seotud laenutoodete ja uuenduslike kavade kasutamist, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 3. Riiklik energiatõhususe fond toetab artikli 8 lõike 3 ja artikli 24 kohaste meetmete rakendamist esmajärjekorras energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate, madala sissetulekuga leibkondade ja asjakohasel juhul nende inimeste suhtes, kes elavad sotsiaaleluruumides. See toetus hõlmab VKEde energiatõhususe meetmete rahastamist, et võimendada ja käivitada VKEde erarahastamist.

13.   Liikmesriigid võivad lubada avaliku sektori asutustel täita artikli 6 lõikes 1 sätestatud kohustusi aastaste maksetega riiklikku energiatõhususe fondi nende investeeringutega võrdse summa ulatuses, mida nõutakse kõnealuste kohustuste täitmiseks.

14.   Liikmesriigid võivad sätestada, et kohustatud isikud saavad täita artikli 8 lõigetes 1 ja 4 sätestatud kohustusi, makstes riiklikku energiatõhususe fondi igal aastal nende investeeringutega võrdse summa, mida nõutakse kõnealuste kohustuste täitmiseks.

15.   Liikmesriigid võivad kasutada otsuse nr 406/2009/EÜ alusel määratud iga-aastastest saastekvootidest saadavaid tulusid energiatõhususe parandamise uuenduslikuks rahastamiseks.

16.   Komisjon hindab avaliku sektori vahendite kaudu energiatõhususse investeerimise tulemuslikkust ja tõhusust liidu ja riikide tasandil ning liikmesriikide suutlikkust suurendada energiatõhususe valdkonnas erainvesteeringute kasutuselevõttu, võttes samal ajal arvesse ka riiklikes energia- ja kliimakavades väljendatud avaliku sektori rahastamisvajadusi. Komisjon hindab, kas liidu tasandi energiatõhususe mehhanism, mille eesmärk on pakkuda liidu tagatist, tehnilist abi ja sellega seotud toetusi, et võimaldada rahastamisvahendite rakendamist ning rahastamis- ja toetusskeeme riiklikul tasandil, võiks toetada kulutõhusal viisil liidu energiatõhususe ja kliimaeesmärkide saavutamist, ning teeb asjakohasel juhul ettepaneku sellise mehhanismi loomiseks.

Selleks esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule 30. märtsiks 2024 aruande, millele lisatakse asjakohasel juhul seadusandlikud ettepanekud.

17.   Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 15. märtsiks 2025 ning seejärel määruse (EL) 2018/1999 artikli 17 kohaselt esitatavate lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete osana ning kooskõlas määruse (EL) 2018/1999 artikliga 21 iga kahe aasta tagant järgmised andmed:

| a) | energiatõhususse tehtud avaliku sektori investeeringute maht ning keskmine võimendustegur, mis on saavutatud energiatõhususe meetmete toetamiseks antud avaliku sektori vahenditega; |
| --- | --- |

a)

energiatõhususse tehtud avaliku sektori investeeringute maht ning keskmine võimendustegur, mis on saavutatud energiatõhususe meetmete toetamiseks antud avaliku sektori vahenditega;

| b) | energiatõhususega seotud laenutoodete maht, eristades seejuures erinevaid tooteid; |
| --- | --- |

b)

energiatõhususega seotud laenutoodete maht, eristades seejuures erinevaid tooteid;

| c) | kui see on asjakohane, energiatõhususe ja parimate tavade kasutuselevõtu suurendamiseks kehtestatud riiklikud rahastamisprogrammid ning energiatõhususe uuenduslikud rahastamiskavad. |
| --- | --- |

c)

kui see on asjakohane, energiatõhususe ja parimate tavade kasutuselevõtu suurendamiseks kehtestatud riiklikud rahastamisprogrammid ning energiatõhususe uuenduslikud rahastamiskavad.

Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud aruande koostamise hõlbustamiseks lõimib komisjon selles lõigus nimetatud nõuded ühisesse vormi, mis on sätestatud määruse (EL) 2018/1999 artikli 17 lõike 4 kohaselt vastu võetud rakendusaktides.

18.   Lõike 17 punktis b osutatud kohustuse täitmiseks ning ilma et see mõjutaks täiendavaid riiklikke meetmeid, võtavad liikmesriigid arvesse finantseerimisasutuste suhtes ette nähtud kehtivaid avalikustamiskohustusi, mis hõlmavad muu hulgas järgmist:

| a) | krediidiasutustele kehtestatud avalikustamisreeglid, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2021/2178 (48); |
| --- | --- |

a)

krediidiasutustele kehtestatud avalikustamisreeglid, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2021/2178 (48);

| b) | kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (49) artikliga 449a krediidiasutustele kehtestatud keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide avalikustamise nõuded. |
| --- | --- |

b)

kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (49) artikliga 449a krediidiasutustele kehtestatud keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide avalikustamise nõuded.

Lõike 17 punktis b osutatud kohustuse täitmiseks energiatõhususega seotud laenutoodete mahtu käsitlevate andmete kogumiseks ja koondamiseks esitab komisjon 15. märtsiks 2024 liikmesriikidele suunised korra kohta, mille alusel riigi tasandil koguda ja koondada laenutoodete mahtu käsitlevaid andmeid ja nendele ligi pääseda.

Artikkel 31

Ümberarvestustegurid ja primaarenergiategurid

1.   Energiasäästu võrdlemiseks ja võrreldavatesse ühikutesse ümberarvestamiseks kohaldatakse määruse (EL) 2018/2066 VI lisas sätestatud alumisi kütteväärtusi ja käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud primaarenergiategureid, välja arvatud juhul, kui on õigustatud muude väärtuste või tegurite kasutamine.

2.   Primaarenergiategurit kohaldatakse juhul, kui energiasääst arvutatakse primaarenergia põhjal, kasutades lõppenergia tarbimisel põhinevat alt-üles-lähenemisviisi.

3.   Elektrienergia kilovatt-tundides saavutatava säästu puhul kohaldavad liikmesriigid saavutatava primaarenergia tarbimise säästu täpseks arvutamiseks koefitsienti. Liikmesriigid kohaldavad vaikekoefitsienti 1,9, välja arvatud juhul, kui nad kasutavad oma kaalutlusõigust, et määrata põhjendatud riigisisestel asjaoludel kindlaks teistsugune koefitsient.

4.   Muude energiakandjate säästude puhul kilovatt-tundides (kWh) kohaldavad liikmesriigid koefitsienti, et täpselt arvutada saavutatud primaarenergia sääst.

5.   Kui liikmesriigid kehtestavad käesoleva direktiivi kohaselt esitatud vaikeväärtuse koefitsiendi ise, kehtestavad nad selle koefitsiendi läbipaistva metoodika abil, võttes aluseks primaarenergia tarbimist mõjutavad riigisisesed, piirkondlikud või kohalikud asjaolud. Asjaolud peavad olema põhjendatud ja kontrollitavad ning põhinema objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel.

6.   Oma koefitsiendi kehtestamisel võtavad liikmesriigid arvesse energiaallikate jaotusi, mis sisalduvad nende riiklike energia- ja kliimakavade ajakohastatud versioonis, mis esitatakse vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 lõikele 2, ning nende järgmises lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas, mis esitatakse vastavalt kõnealuse määruse artiklile 3 ja artiklitele 7–12. Vaikeväärtusest kõrvale kaldudes teatavad liikmesriigid komisjonile nendes ajakohastatud versioonides ja järgnevates kavades koefitsiendi, mida nad kasutavad, koos arvutusmeetodi ja alusandmetega.

7.   Hiljemalt 25. detsembriks 2026 ja seejärel iga nelja aasta tagant vaatab komisjon vaadeldud andmete alusel vaikeväärtused läbi. Läbivaatamisel võetakse arvesse selle mõju liidu õigusaktidele, näiteks direktiivile 2009/125/EÜ ja määrusele (EL) 2017/1369.

VII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 32

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad karistusnormid, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud liikmesriigi sätete rikkumise korral, ning võtavad vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste normide rakendamine. Kehtestatud karistused peavad olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni hiljemalt 11. oktoobriks 2025 nimetatud normidest ja meetmetest ning teavitavad teda viivitamata kõigist hilisematest nimetatud norme ja meetmeid mõjutavatest muudatustest.

Artikkel 33

Delegeeritud õigusaktid

1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 34 vastu delegeeritud õigusakte määruses (EL) 2015/2402 sätestatud tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste läbivaatamise kohta.

2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 34 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta käesolevat direktiivi, kohandades artiklis 31 ning II, III, V, VIII–XII ja XIV lisas osutatud väärtusi, arvutusmeetodeid, primaarenergia koefitsiendi vaikeväärtusi ja nõudeid tehnika arenguga.

3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 34 käesoleva direktiivi täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse pärast asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist ühine liidu kava tema territooriumil asuvate andmekeskuste säästlikkuse hindamiseks. Komisjon võtab esimese sellise delegeeritud õigusakti vastu hiljemalt 31. detsembril 2023. Ühises liidu kavas määratakse kindlaks andmekeskuse kestlikkuse näitajad ning sätestatakse olulised tulemusnäitajad ja nende mõõtmise metoodika.

Artikkel 34

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 33 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 10. oktoobrist 2023. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 33 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 33 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 35

Läbivaatamine ja rakendamise jälgimine

1.   Seoses energialiidu olukorda käsitleva aruandega, mille komisjon esitab vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artiklile 35, annab ta aru süsinikuturu toimimise kohta kooskõlas nimetatud määruse artikli 35 lõikega 1 ja lõike 2 punktiga c, võttes arvesse käesoleva direktiivi rakendamise mõju.

2.   Komisjon hindab 31. oktoobriks 2025 ja seejärel iga nelja aasta järel olemasolevaid meetmeid, et saavutada kütte- ja jahutussektori energiatõhususe suurendamine ja süsinikuheite vähenemine. Hindamisel võetakse arvesse kõike järgnevat:

| a) | energiatõhususe ja kasvuhoonegaaside heite suundumusi küttes ja jahutuses, sealhulgas kaugküttes ja -jahutuses; |
| --- | --- |

a)

energiatõhususe ja kasvuhoonegaaside heite suundumusi küttes ja jahutuses, sealhulgas kaugküttes ja -jahutuses;

| b) | võetud meetmete omavahelisi seoseid; |
| --- | --- |

b)

võetud meetmete omavahelisi seoseid;

| c) | muutusi kütte ja jahutuse energiatõhususes ja kasvuhoonegaaside heites; |
| --- | --- |

c)

muutusi kütte ja jahutuse energiatõhususes ja kasvuhoonegaaside heites;

| d) | olemasolevaid ja kavandatavaid energiatõhususe poliitikaid ja meetmeid ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise poliitikaid ja meetmeid liidu ja liikmesriigi tasandil; |
| --- | --- |

d)

olemasolevaid ja kavandatavaid energiatõhususe poliitikaid ja meetmeid ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise poliitikaid ja meetmeid liidu ja liikmesriigi tasandil;

| e) | meetmeid, mille liikmesriigid on esitanud käesoleva direktiivi artikli 25 lõike 1 kohases põhjalikus hindamises ja millest on teatatud vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artikli 17 lõikele 1. |
| --- | --- |

e)

meetmeid, mille liikmesriigid on esitanud käesoleva direktiivi artikli 25 lõike 1 kohases põhjalikus hindamises ja millest on teatatud vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artikli 17 lõikele 1.

31. oktoobriks 2025 ja seejärel vähemalt iga nelja aasta tagant esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule kõnealuse hindamise kohta aruande, millele lisatakse asjakohasel juhul seadusandlikud ettepanekud meetmete võtmiseks, millega tagatakse liidu kliima- ja energiaeesmärkide saavutamine.

3.   Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal enne 30. aprilli statistika riigi elektri- ja soojustootmise kohta tõhusast ja vähetõhusast koostootmisest vastavalt II lisas sätestatud üldpõhimõtetele ning võrreldes soojuse ja elektri summaarse tootmisvõimsusega. Samuti esitavad nad aastase statistika koostoodetud soojuse ja elektri tootmisvõimsuste kohta ja koostootmisel kasutatava kütuse kohta, ning kaugkütte ja -soojuse toodangu ja tootmisvõimsuse kohta võrreldes soojuse ja elektri summaarse tootmise ja võimsusega. Liikmeriigid esitavad vastavalt III lisas sätestatud metoodikale saadud statistika koostootmise kohaldamisega saavutatud primaarenergia säästu kohta.

4.   Hiljemalt 1. jaanuariks 2021 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mille aluseks on hindamine, mis käsitleb energiatõhususe parandamise võimalust energia muundamisel, transformeerimisel, ülekandel, transpordil ja säilitamisel. Asjakohasel juhul lisatakse aruandele seadusandlikud ettepanekud.

5.   Kui muudetakse direktiivi 2009/73/EÜ jaeturgu käsitlevaid sätteid, hindab komisjon 31. detsembriks 2021 sätteid maagaasi tarbimise mõõtmise, arvete esitamise ja tarbijatele antava teabe kohta ning esitab sellekohase aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et neid sätteid asjakohasel juhul kohandada direktiivi (EL) 2019/944 vastavate elektrienergiat käsitlevate sätetega, et tugevdada tarbijakaitset ning võimaldada lõpptarbijatel saada sagedamat, selget ja ajakohastatud teavet nende poolt maagaasi tarbimise kohta ja muuta oma energiatarbimist. Võimalikult kiiresti pärast kõnealuse aruande esitamist võtab komisjon asjakohasel juhul vastu seadusandlikud ettepanekud.

6.   Hiljemalt 31. oktoobriks 2022 hindab komisjon, kas liit on saavutanud 2020. aasta energiatõhususe põhieesmärgi.

7.   Komisjon hindab hiljemalt 28. veebruariks 2027 ja pärast seda iga viie aasta tagant käesoleva direktiivi rakendamist ja esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande.

Hindamine hõlmab järgmist:

| a) | hinnatakse käesoleva direktiivi üldist mõjusust ja vajadust kohandada liidu energiatõhususe poliitikat vastavalt Pariisi kokkuleppe eesmärkidele ning võttes arvesse majanduslikku ja innovatsioonialast arengut; |
| --- | --- |

a)

hinnatakse käesoleva direktiivi üldist mõjusust ja vajadust kohandada liidu energiatõhususe poliitikat vastavalt Pariisi kokkuleppe eesmärkidele ning võttes arvesse majanduslikku ja innovatsioonialast arengut;

| b) | hinnatakse üksikasjalikult käesoleva direktiivi makromajanduslikku koondmõju, keskendudes mõjule, mis avaldub liidu energiajulgeolekule, energiahindadele, energiaostuvõimetuse vähendamisele, majanduskasvule, konkurentsivõimele, töökohtade loomisele, liikuvuskuludele ja leibkondade ostujõule; |
| --- | --- |

b)

hinnatakse üksikasjalikult käesoleva direktiivi makromajanduslikku koondmõju, keskendudes mõjule, mis avaldub liidu energiajulgeolekule, energiahindadele, energiaostuvõimetuse vähendamisele, majanduskasvule, konkurentsivõimele, töökohtade loomisele, liikuvuskuludele ja leibkondade ostujõule;

| c) | hinnatakse artikli 4 lõikes 1 sätestatud liidu 2030. aasta energiatõhususe põhieesmärke, et suurendada neid juhul, kui majanduse või tehnoloogia arengust tuleneb oluline kulude vähenemine või kui on vaja täita liidu 2040. või 2050. aastaks kehtestatud süsinikuheite vähendamise kohustusi või rahvusvahelisi süsinikuheite vähendamise kohustusi; |
| --- | --- |

c)

hinnatakse artikli 4 lõikes 1 sätestatud liidu 2030. aasta energiatõhususe põhieesmärke, et suurendada neid juhul, kui majanduse või tehnoloogia arengust tuleneb oluline kulude vähenemine või kui on vaja täita liidu 2040. või 2050. aastaks kehtestatud süsinikuheite vähendamise kohustusi või rahvusvahelisi süsinikuheite vähendamise kohustusi;

| d) | hinnatakse, kas liikmesriigid peavad jätkama uue aastase säästu saavutamist kooskõlas artikli 8 lõike 1 esimese lõigu punkti b alapunktiga iv kümneaastastel ajavahemikel pärast 2030. aastat; |
| --- | --- |

d)

hinnatakse, kas liikmesriigid peavad jätkama uue aastase säästu saavutamist kooskõlas artikli 8 lõike 1 esimese lõigu punkti b alapunktiga iv kümneaastastel ajavahemikel pärast 2030. aastat;

| e) | hinnatakse, kas liikmesriigid peavad jätkuvalt tagama, et igal aastal renoveeritakse kooskõlas artikli 6 lõikega 1 vähemalt 3 % avalik-õiguslikele asutustele kuuluvate köetavate ja/või jahutatavate hoonete üldpõrandapinnast, et kõnealuses artiklis sätestatud renoveerimismäära läbi vaadata; |
| --- | --- |

e)

hinnatakse, kas liikmesriigid peavad jätkuvalt tagama, et igal aastal renoveeritakse kooskõlas artikli 6 lõikega 1 vähemalt 3 % avalik-õiguslikele asutustele kuuluvate köetavate ja/või jahutatavate hoonete üldpõrandapinnast, et kõnealuses artiklis sätestatud renoveerimismäära läbi vaadata;

| f) | hinnatakse, kas liikmesriigid peavad jätkama kooskõlas artikli 8 lõikega 3 energiasäästu osa saavutamist energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate ja asjakohasel juhul nende inimeste seas, kes elavad sotsiaaleluruumides, kümneaastastel ajavahemikel pärast 2030. aastat; |
| --- | --- |

f)

hinnatakse, kas liikmesriigid peavad jätkama kooskõlas artikli 8 lõikega 3 energiasäästu osa saavutamist energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate ja asjakohasel juhul nende inimeste seas, kes elavad sotsiaaleluruumides, kümneaastastel ajavahemikel pärast 2030. aastat;

| g) | hinnatakse, kas liikmesriigid peavad jätkama lõppenergia tarbimise vähendamist vastavalt artikli 5 lõikele 1; |
| --- | --- |

g)

hinnatakse, kas liikmesriigid peavad jätkama lõppenergia tarbimise vähendamist vastavalt artikli 5 lõikele 1;

| h) | käesoleva direktiivi mõju majanduskasvu toetamisele, tööstustoodangule, taastuvenergia kasutuselevõtule ja kliimaneutraalsusele ülemineku nimel tehtud jõupingutustele. |
| --- | --- |

h)

käesoleva direktiivi mõju majanduskasvu toetamisele, tööstustoodangule, taastuvenergia kasutuselevõtule ja kliimaneutraalsusele ülemineku nimel tehtud jõupingutustele.

Hindamises käsitletakse samuti majanduse elektrifitseerimiseks või vesiniku kasutuselevõtuks tehtud jõupingutuste mõju, sealhulgas seda, kas muudatuste tegemine puhaste taastuvate energiaallikate töötlemisel võiks olla õigustatud, ning pakutakse asjakohasel juhul välja lahendused mis tahes tuvastatud negatiivse mõjuga tegelemiseks.

Aruandele lisatakse üksikasjalik hinnang selle kohta, kas käesolevat direktiivi on vaja õigusliku lihtsustamise huvides muuta, ning asjakohasel juhul lisatakse aruandele ettepanekud hilisemate meetmete võtmiseks.

8.   Komisjon hindab hiljemalt 31. oktoobriks 2032, kas liit on oma 2030. aasta energiatõhususe põhieesmärgi saavutanud.

Artikkel 36

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad artiklite 1, 2 ja 3, artikli 4 lõigete 1–4, artikli 4 lõike 5 esimese, teise, neljanda, viienda ja kuuenda lõigu, artikli 4 lõigete 6 ja 7, artiklite 5–11, artikli 12 lõigete 2–5, artiklite 21–25, artikli 26 lõigete 1, 2 ja 4–14, artikli 27, artikli 28 lõigete 1–5, artiklite 29–32 ning I, III–VII, X, XI ja XV lisa täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 11. oktoobriks 2025.

Liikmesriigid jõustavad artikli 4 lõike 5 kolmanda lõigu, artikli 12 lõike 1, artikli 26 lõike 3 ja artikli 28 lõike 6 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid nimetatud sätetes osutatud kuupäevadeks. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti lisavad liikmesriigid märkuse, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste normide teksti.

Artikkel 37

Määruse (EL) 2023/955 muutmine

Määruse (EL) 2023/955 artikli 2 punkt 1 asendatakse järgmisega:

| „1) | „
  energiaostuvõimetus“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2023/1791 artikli 2 punktis 52 määratletud energiaostuvõimetus (*1) |
| --- | --- |

„1)

„
  energiaostuvõimetus“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2023/1791 artikli 2 punktis 52 määratletud energiaostuvõimetus (*1)

„

*1

Artikkel 38

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 2012/27/EL, mida on muudetud XVI lisa A osas osutatud õigusaktidega, tunnistatakse kehtetuks alates 12. oktoobrist 2025, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis on seotud XVI lisa B osas osutatud direktiivide liikmesriigi õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt XVII lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 39

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikleid 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19 ja 20 ning II, VIII, IX, XII, XIII ja XIV lisasid kohaldatakse alates 12. oktoobrist 2025.

Artiklit 37 kohaldatakse alates 30. juunist 2024.

Artikkel 40

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 13. september 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  ELT C 152, 6.4.2022, lk 134.

1

(2)  
  ELT C 301, 5.8.2022, lk 139.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 11. juuli 2023. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 25. juuli 2023. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

4

(5)  Vt XVI lisa A osa.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2022. aasta määrus (EL) 2022/869 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 715/2009, (EL) 2019/942 ja (EL) 2019/943 ning direktiive 2009/73/EÜ ja (EL) 2019/944 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 347/2013 (ELT L 152, 3.6.2022, lk 45).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/944 elektrienergia siseturu ühiste normide kohta ja millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL (ELT L 158, 14.6.2019, lk 125).

10

(11)  Komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta soovitus (EL) 2020/1563, mis käsitleb energiaostuvõimetust (ELT L 357, 27.10.2020, lk 35).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (ELT L 285, 31.10.2009, lk 10).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta määrus (EL) 2017/1369, millega kehtestatakse energiamärgistuse raamistik ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2010/30/EL (ELT L 198, 28.7.2017, lk 1).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 2020. aasta määrus (EL) 2020/740, mis käsitleb rehvide kütusesäästlikkuse ja muude näitajate märgistamist ning millega muudetakse määrust (EL) 2017/1369 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1222/2009 (ELT L 177, 5.6.2020, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/783, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1293/2013 (ELT L 172, 17.5.2021, lk 53).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (ELT L 344, 17.12.2016, lk 1).

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ ja direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 114).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/943, milles käsitletakse elektrienergia siseturgu (ELT L 158, 14.6.2019, lk 54).

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005 (ELT L 211, 14.8.2009, lk 36).

27

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. mai 2023. aasta määrus (EL) 2023/955, millega luuakse kliimameetmete sotsiaalfond ja muudetakse määrust (EL) 2021/1060 (ELT L 130, 16.5.2023, lk 1).

28

(29)  Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11).

29

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruar 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

30

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 ( ELT L 107, 26.3.2021, lk 30).

31

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsus nr 406/2009/EÜ, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 136).

32

(33)  Komisjoni 27. oktoobri 2014. aasta otsus 2014/746/EL, millega määratakse ajavahemikuks 2015–2019 kindlaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ selliste sektorite ja allsektorite loetelu, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks (ELT L 308, 29.10.2014, lk 114).

33

(34)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

34

(35)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

35

(36)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1099/2008 (energiastatistika kohta) (ELT L 304, 14.11.2008, lk 1).

36

(37)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

37

(38)  Komisjoni 28. septembri 2021. aasta soovitus (EL) 2021/1749 „Energiatõhususe esikohale seadmine – põhimõtete rakendamine – Suunised ja näited põhimõtte rakendamise kohta otsuste tegemise protsessis energiasektoris ja mujal“ (ELT L 350, 4.10.2021, lk 9).

38

(39)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (ELT L 216, 20.8.2009, lk 76).

39

(40)  Komisjoni 23. septembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1780, millega kehtestatakse riigihankega seotud teadete tüüpvormid ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2015/1986 (e-vormid) (ELT L 272, 25.10.2019, lk 7).

40

(41)  Komisjoni 19. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2066, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohast kasvuhoonegaaside heite seiret ja aruandlust ning millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 601/2012 (ELT L 334, 31.12.2018, lk 1).

41

(42)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiiv 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ (ELT L 304, 22.11.2011, lk 64).

42

(43)  Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT L 95, 21.4.1993, lk 29).

43

(44)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35).

44

(45)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta direktiiv 2013/11/EL tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise direktiiv) (ELT L 165, 18.6.2013, lk 63).

45

(46)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30).

46

(47)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise nõuded ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

47

(48)  Komisjoni 6. juuli 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/2178, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/852, täpsustades selliste ettevõtjate keskkonnasäästliku majandustegevuse kohta avalikustatava teabe sisu ja esitusviisi, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklit 19a või 29a, ja täpsustades kõnealuse avalikustamiskohustuse täitmise metoodikat (ELT L 443, 10.12.2021, lk 9).

48

(49)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013, mis käsitleb krediidiasutuste suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ja millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

49

---

I LISA

LIIKMESRIIKIDE PANUSED LIIDU 2030. AASTA ENERGIA LÕPPTARBIMISE JA/VÕI PRIMAARENERGIA TARBIMISE ENERGIATÕHUSUSEESMÄRKIDE SAAVUTAMISSE

1.

Formula

Formula

milles CEU on parandustegur, Target on konkreetse liikmesriigi sihttase ning FECB2030 ja PECB2030 vastavad 2030. aasta jaoks võrdlusalusena kasutatud 2020. aasta ELi võrdlusstsenaariumile.

2.

| a) | varajastest meetmetest sõltuv panus („Fearly-action“); |
| --- | --- |

a)

varajastest meetmetest sõltuv panus („Fearly-action“);

| b) | panus, mis sõltub SKPst elaniku kohta („Fwealth“); |
| --- | --- |

b)

panus, mis sõltub SKPst elaniku kohta („Fwealth“);

| c) | energiamahukusest sõltuv panus („Fintensity“); |
| --- | --- |

c)

energiamahukusest sõltuv panus („Fintensity“);

| d) | kulutõhusa energiasäästu potentsiaalist sõltuv panus („Fpotential“). |
| --- | --- |

d)

kulutõhusa energiasäästu potentsiaalist sõltuv panus („Fpotential“).

3.

Fearly-action arvutatakse iga liikmesriigi puhul kui riigi energiasäästu tulemus ning energiamahukuse paranemine, mille iga liikmesriik saavutas. Iga liikmesriigi energiasäästu summa arvutamise aluseks võetakse energiatarbimise vähenemise (naftaekvivalenttonnides) suhe liidu energiatarbimise vähenemisse kolmeaastase ajavahemiku 2007–2009 keskmise ja kolmeaastase ajavahemiku 2017–2019 keskmise vahel. Iga liikmesriigi energiamahukuse paranemise arvutamise aluseks võetakse energiamahukuse vähenemise (naftaekvivalenttonni euro kohta) suhe liidu energiamahukuse vähenemisse kolmeaastase ajavahemiku 2007–2009 keskmise ja kolmeaastase ajavahemiku 2017–2019 keskmise vahel.

4.

Fwealth arvutatakse iga liikmesriigi jaoks selle liikmesriigi kolme aasta keskmise Eurostati indeksi „reaalne SKP elaniku kohta“ suhtena liidu kolmeaastase ajavahemiku 2017–2019 keskmisesse, väljendatuna ostujõu pariteetides (PPP).

5.

Fintensity arvutatakse iga liikmesriigi kohta tema kolme aasta keskmise energiamahukuse indeksi (lõppenergia või primaarenergia tarbimise suhe reaalsesse SKPsse, mis on väljendatud ostujõu pariteetides) suhtena liidu kolmeaastase ajavahemiku 2017–2019 keskmisesse.

6.

Fpotential arvutatakse iga liikmesriigi kohta lõpp- või primaarenergia säästu alusel stsenaariumi PRIMES MIX 55 % kohaselt 2030. aastaks. Energiasäästud on väljendatud 2020. aasta ELi võrdlusstsenaariumi 2030. aasta prognooside suhtes.

7.

Iga punkti 2 alapunktides a–d sätestatud kriteeriumi puhul kohaldatakse alumist ja ülemist piirmäära. Tegurite Fwealth Fintensity ja Fpotential taseme piirmääradeks on 50 % ja 150 % liidu keskmisest tasemest antud teguri puhul. Teguri Fearly-action taseme piirmääradeks on 50 % ja 100 % liidu keskmisest tasemest.

8.

Tegurite arvutamiseks kasutatavate sisendandmete allikaks on Eurostat, kui ei ole märgitud teisiti.

9.

Summaarne tegur Ftotal arvutatakse kõigi nelja teguri (Fearly-action, Fwealth, Fintensity ja Fpotential) kaalutud summana. Seejärel arvutatakse sihttase summaarse teguri Ftotal ja liidu sihttaseme korrutisena.

10.

Komisjon arvutab primaar- ja lõppenergia parandusteguri CEU, mida kohaldatakse, et kohandada kõigi liikmesriikide panuste summa, mis saadi valemi kasutamise tulemuste alusel, vastavaks liidu 2030. aasta primaar- ja lõppenergia tarbimise eesmärkidele. Tegur CEU on kõigi liikmesriikide jaoks sama.

---

II LISA

KOOSTOODETAVA ELEKTRIENERGIA ARVUTAMISE ÜLDPÕHIMÕTTED

I osa

Üldpõhimõtted

Soojus- ja elektrienergia koostootmisel saadava elektrienergia arvutamisel tuleb lähtuda tootmisseadme normaaltingimustel kasutamise oodatavatest või tegeliku talitluse väärtustest. Mikrokoostootmisseadmete puhul võivad arvutuse aluseks olla tõendatud väärtused.

| 1) | Soojus- ja elektrienergia koostootmisel toodetav elektrienergia tähendab seadme summaarset elektrienergia aastatoodangut, mida mõõdetakse generaatorite väljundklemmidel, juhul kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | koostootmisseadmete tüüpidel 2, 4, 5, 6, 7 ja 8, millele on osutatud II osas ning mille üldkasutegur aastas on liikmesriikide poolt kindlaks määratud tasemel vähemalt 75 %. |
| --- | --- | --- |

1)

Soojus- ja elektrienergia koostootmisel toodetav elektrienergia tähendab seadme summaarset elektrienergia aastatoodangut, mida mõõdetakse generaatorite väljundklemmidel, juhul kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

koostootmisseadmete tüüpidel 2, 4, 5, 6, 7 ja 8, millele on osutatud II osas ning mille üldkasutegur aastas on liikmesriikide poolt kindlaks määratud tasemel vähemalt 75 %.

| b) | koostootmisseadmete tüüpidel 1 ja 3, millele on osutatud II osas ning mille üldkasutegur aastas on liikmesriikide poolt kindlaks määratud tasemel vähemalt 80 %. |
| --- | --- |

b)

koostootmisseadmete tüüpidel 1 ja 3, millele on osutatud II osas ning mille üldkasutegur aastas on liikmesriikide poolt kindlaks määratud tasemel vähemalt 80 %.

| 2) | Koostootmisseadmetel, mille üldkasutegur aastas on väiksem kui punkti 1 alapunktis a sätestatud väärtus, nimelt II osas osutatud koostootmisseadmete tüübid 2, 4, 5, 6, 7 ja 8, või sellistel, mille üldkasutegur aastas on väiksem kui punkti 1 alapunktis b sätestatud väärtus, nimelt II osas osutatud koostootmisseadmete tüübid 1 ja 3, arvutatakse koostootmisel saadav elektrienergia järgmise valemiga:
  ECHP=HCHP*C
  kus
  ECPH on soojus- ja elektrienergia koostootmisel toodetud elektrienergia kogus,
  C on elektrienergia ja soojusenergia suhtarv.
  HCHP on koostootmisel saadava kasuliku soojuse kogus (see on summaarne soojustoodang, millest on lahutatud eraldi kateldes toodetud soojus või aurugeneraatorist enne turbiini saadud vaheltvõtuauru soojus).
  Koostootmisel saadava elektrienergia arvutamisel lähtutakse elektrienergia ja soojusenergia tegelikust suhtarvust. Kui koostootmisseadme elektrienergia ja soojusenergia tegelik suhe ei ole teada, võib eeldusel, et arvutuslik koostoodetud elektrienergia on seadme summaarsest elektrienergia toodangust väiksem või sellega võrdne, kasutada II osas osutatud seadmetüüpide 1, 2, 3, 4 ja 5 puhul statistiliseks aruandluseks järgmisi vaikeväärtusi:






  Seadme tüüp | Elektri- ja soojusenergia suhte C vaikeväärtus |
| --- | --- | --- |
| Kombineeritud tsükli ja soojuse tagastamisega gaasiturbiin | 0,95 |
| Vasturõhuauruturbiin | 0,45 |
| Vaheltvõtuauru-kondensatsioonturbiin | 0,45 |
| Soojuse tagastamisega gaasiturbiin | 0,55 |
| Sisepõlemismootor | 0,75 |

2)

Koostootmisseadmetel, mille üldkasutegur aastas on väiksem kui punkti 1 alapunktis a sätestatud väärtus, nimelt II osas osutatud koostootmisseadmete tüübid 2, 4, 5, 6, 7 ja 8, või sellistel, mille üldkasutegur aastas on väiksem kui punkti 1 alapunktis b sätestatud väärtus, nimelt II osas osutatud koostootmisseadmete tüübid 1 ja 3, arvutatakse koostootmisel saadav elektrienergia järgmise valemiga:

ECHP=HCHP*C

kus

ECPH on soojus- ja elektrienergia koostootmisel toodetud elektrienergia kogus,

C on elektrienergia ja soojusenergia suhtarv.

HCHP on koostootmisel saadava kasuliku soojuse kogus (see on summaarne soojustoodang, millest on lahutatud eraldi kateldes toodetud soojus või aurugeneraatorist enne turbiini saadud vaheltvõtuauru soojus).

Koostootmisel saadava elektrienergia arvutamisel lähtutakse elektrienergia ja soojusenergia tegelikust suhtarvust. Kui koostootmisseadme elektrienergia ja soojusenergia tegelik suhe ei ole teada, võib eeldusel, et arvutuslik koostoodetud elektrienergia on seadme summaarsest elektrienergia toodangust väiksem või sellega võrdne, kasutada II osas osutatud seadmetüüpide 1, 2, 3, 4 ja 5 puhul statistiliseks aruandluseks järgmisi vaikeväärtusi:

Seadme tüüp

Elektri- ja soojusenergia suhte C vaikeväärtus

Kombineeritud tsükli ja soojuse tagastamisega gaasiturbiin

0,95

Vasturõhuauruturbiin

0,45

Vaheltvõtuauru-kondensatsioonturbiin

0,45

Soojuse tagastamisega gaasiturbiin

0,55

Sisepõlemismootor

0,75

Kui liikmesriigis võetakse kasutusele elektrienergia ja soojusenergia suhte vaikeväärtused II osas osutatud seadmetüüpide 6, 7, 8, 9, 10 ja 11 puhul, siis tuleb need vaikeväärtused avaldada ja teatada komisjonile.

| 3) | Kui osa koostootmisprotsessis kasutatava kütuse energiasisaldusest muundub kemikaalideks ja läheb taas ringlusse, tuleb see osa kasutatavast kütusest lahutada enne punktides 1 ja2) kasutatud üldkasuteguri arvutust. |
| --- | --- |

3)

Kui osa koostootmisprotsessis kasutatava kütuse energiasisaldusest muundub kemikaalideks ja läheb taas ringlusse, tuleb see osa kasutatavast kütusest lahutada enne punktides 1 ja2) kasutatud üldkasuteguri arvutust.

| 4) | Liikmesriik võib konkreetse seadme talitlusandmete põhjal määrata elektrienergia ja soojusenergia suhte elektrienergia ja kasuliku soojusenergia suhtena, kui koostootmisseade töötab koostootmisrežiimil väiksema võimsusega. |
| --- | --- |

4)

Liikmesriik võib konkreetse seadme talitlusandmete põhjal määrata elektrienergia ja soojusenergia suhte elektrienergia ja kasuliku soojusenergia suhtena, kui koostootmisseade töötab koostootmisrežiimil väiksema võimsusega.

| 5) | Liikmesriik võib punktidega 1 ja 2 kooskõlas olevates arvutustes kasutada muid kui aastaseid aruandeperioode |
| --- | --- |

5)

Liikmesriik võib punktidega 1 ja 2 kooskõlas olevates arvutustes kasutada muid kui aastaseid aruandeperioode

II osa

Käesoleva direktiiviga hõlmatud koostootmistehnoloogia

| 1) | Kombineeritud tsükli ja soojuse tagastamisega gaasiturbiin |
| --- | --- |

1)

Kombineeritud tsükli ja soojuse tagastamisega gaasiturbiin

| 2) | Vasturõhuauruturbiin |
| --- | --- |

2)

Vasturõhuauruturbiin

| 3) | Vaheltvõtuauru-kondensatsioonturbiin |
| --- | --- |

3)

Vaheltvõtuauru-kondensatsioonturbiin

| 4) | Soojuse tagastamisega gaasiturbiin |
| --- | --- |

4)

Soojuse tagastamisega gaasiturbiin

| 5) | Sisepõlemismootor |
| --- | --- |

5)

Sisepõlemismootor

| 6) | Mikroturbiinid |
| --- | --- |

6)

Mikroturbiinid

| 7) | Stirling-mootorid |
| --- | --- |

7)

Stirling-mootorid

| 8) | Kütuseelemendid |
| --- | --- |

8)

Kütuseelemendid

| 9) | Aurumasinad |
| --- | --- |

9)

Aurumasinad

| 10) | Orgaanilised Rankine’i ringprotsessid |
| --- | --- |

10)

Orgaanilised Rankine’i ringprotsessid

| 11) | Iga muud tüüpi tehnoloogia või kombinatsioon, mis hõlmab koostootmist. |
| --- | --- |

11)

Iga muud tüüpi tehnoloogia või kombinatsioon, mis hõlmab koostootmist.

Liikmesriik kasutab koostootmisest saadava elektrienergia arvutamise üldpõhimõtete rakendamisel ja kohaldamisel komisjoni otsusega 2008/952/EÜ (1) kehtestatud üksikasjalikke suuniseid.

---

(1)  Komisjoni 19. novembri 2008. aasta otsus 2008/952/EÜ, millega kehtestatakse üksikasjalikud suunised Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/8/EÜ II lisa rakendamiseks ja kohaldamiseks (ELT L 338, 17.12.2008, lk 55).

---

III LISA

KOOSTOOTMISPROTSESSI KASUTEGURI MÄÄRAMISE METOODIKA

Koostootmise tõhususe ja primaarenergia säästu arvutamisel lähtutakse tootmisseadme normaaltingimustel kasutamise oodatavast või tegelikust talitlusest.

a)   Tõhus koostootmine

Käesoleva direktiivi kohaldamisel vastab tõhus koostootmine järgmistele kriteeriumidele:

| — | koostootmine koostootmisseadmes annab kooskõlas punktiga b arvutatuna vähemalt 10 % primaarenergia säästu, võrreldes soojus- ja elektrienergia eraldi tootmise viiteväärtustega; |
| --- | --- |

—

koostootmine koostootmisseadmes annab kooskõlas punktiga b arvutatuna vähemalt 10 % primaarenergia säästu, võrreldes soojus- ja elektrienergia eraldi tootmise viiteväärtustega;

| — | kui koostootmine väikekoostootmisseadmes või mikrokoostootmisseadmes tagab primaarenergia säästu, võib selle lugeda tõhusaks koostootmiseks; |
| --- | --- |

—

kui koostootmine väikekoostootmisseadmes või mikrokoostootmisseadmes tagab primaarenergia säästu, võib selle lugeda tõhusaks koostootmiseks;

| — | koostootmisseadmete puhul, mis on ehitatud või oluliselt remonditud pärast käesoleva lisa ülevõtmist: fossiilkütustel töötava koostootmise süsinikdioksiidi otseheide on väiksem kui 270 g CO2 ühe kWh koostootmisest saadud energia kohta (sealhulgas küte/jahutus, elektrienergia ja mehaaniline energia); |
| --- | --- |

—

koostootmisseadmete puhul, mis on ehitatud või oluliselt remonditud pärast käesoleva lisa ülevõtmist: fossiilkütustel töötava koostootmise süsinikdioksiidi otseheide on väiksem kui 270 g CO2 ühe kWh koostootmisest saadud energia kohta (sealhulgas küte/jahutus, elektrienergia ja mehaaniline energia);

| — | koostootmisseadmete puhul, mida käitatakse enne 10. oktoobrit 2023, võib teha sellest nõudest erandi kuni 1. jaanuarini 2034, eeldusel et nende puhul on kavas heidet järkjärguliselt vähendada, et saavutada 1. jaanuariks 2034 piirmäär, mis on väiksem kui 270 g CO2 ühe kWh kohta, ning sellest kavatsusest on teavitatud asjaomaseid ettevõtteid ja pädevaid asutusi. |
| --- | --- |

—

koostootmisseadmete puhul, mida käitatakse enne 10. oktoobrit 2023, võib teha sellest nõudest erandi kuni 1. jaanuarini 2034, eeldusel et nende puhul on kavas heidet järkjärguliselt vähendada, et saavutada 1. jaanuariks 2034 piirmäär, mis on väiksem kui 270 g CO2 ühe kWh kohta, ning sellest kavatsusest on teavitatud asjaomaseid ettevõtteid ja pädevaid asutusi.

Kui koostootmisüksus ehitatakse või oluliselt renoveeritakse, tagavad liikmesriigid, et olemasolevates soojusallikates ei suurendata muude fossiilkütuste kui maagaasi kasutamist võrreldes viimase kolme täisvõimsusel töötamise kalendriaasta keskmise aastase tarbimisega enne renoveerimist ning et selles süsteemis ei kasutata üheski uues soojusallikas muid fossiilkütuseid kui maagaas.

b)   Primaarenergia säästu arvutamine

II lisa kohaselt määratletud koostootmisel saavutatud primaarenergia sääst arvutatakse järgmise valemiga:

Image 1

milles:

PES on primaarenergia sääst;

CHP Hη on koostootmise kasuliku soojuse kasutegur, mis on määratletud kui aastane kasuliku soojuse toodang jagatuna kogu kasuliku soojus- ja elektrienergia koostootmiseks kulunud kütuseenergiaga;

Ref Hη on soojuse eraldi tootmise viiteväärtus;

CHP Eη on koostoodetud elektrienergia kasutegur, mis on määratletud kui aastas koostoodetud elektrienergia kogus jagatuna kogu kasuliku soojus- ja elektrienergia koostootmiseks kulunud kütuseenergiaga. Kui koostootmisseade toodab mehaanilist energiat, siis võib aasta jooksul koostoodetud elektrienergia kogust suurendada täiendava komponendi võrra, mis väljendab nimetatud mehhaanilise energiaga võrdset elektrienergia kogust. Kõnealune täiendav kogus ei anna õigust päritolutunnistusele vastavalt artikli 26 lõikele 13;

Ref Eη on elektrienergia eraldi tootmise viiteväärtus.

c)   Energiasäästu arvutamine alternatiivsete arvutusmeetoditega

Liikmesriik võib arvutada soojus- ja elektrienergia ning mehaanilise energia tootmisest saadud primaarenergia säästu vastavalt allpool esitatule, kasutamata protsessis eraldi toodetud soojus- ja elektrienergia koguste mahaarvamiseks II lisa. Sellist tootmist võib pidada tõhusaks koostootmiseks juhul, kui see vastab käesoleva lisa punktis a sätestatud tõhususe kriteeriumidele, ning koostootmisseadmete puhul, mille elektritootmise võimsus on suurem kui 25 MW ja üldkasutegur on üle 70 %. Päritolutunnistuse andmiseks ja statistika eesmärgil tuleb sellisel koostootmisel toodetud elektrienergia kogus määrata vastavalt II lisale.

Kui protsessis saavutatud primaarenergia sääst arvutatakse alternatiivse arvutusmeetodiga, arvutatakse primaarenergia sääst käesoleva lisa punktis b esitatud valemiga, pannes „CHP Hη“ asemele „Hη“ ning „CHP Eη“ asemele „Eη“, milles:

Hη on protsessi soojuslik kasutegur, mis on määratletud kui aastane soojustoodang, mis on jagatud kogu soojus- ja elektrienergia tootmiseks kulunud kütusekogusega;

Eη on protsessi elektriline kasutegur, mis on määratletud kui aastane elektritoodang, mis on jagatud kogu soojus- ja elektrienergia tootmiseks kulunud kütusekogusega. Kui koostootmisüksus toodab mehaanilist energiat, siis võib aasta jooksul koostoodetud elektrienergia kogust suurendada täiendava liikmega, mis väljendab nimetatud mehhaanilise energiaga võrdset elektrienergia kogust. Kõnealune täiendav liige ei anna õigust päritolutunnistuse andmiseks vastavalt artikli 26 lõikele 13.

Liikmesriik võib käesoleva lisa punktidega b ja c kooskõlas olevates arvutustes kasutada muid kui aastaseid aruandeperioode

Mikrokoostootmisseadmete kasutamisel säästetava primaarenergia arvutamise aluseks võib kasutada tõendatud väärtusi.

d)   Soojus- ja elektrienergia eraldi tootmise kasuteguri kontrollväärtused

Kasuteguri ühtlustatud kontrollväärtused kujutavad endast väärtuste maatriksit, milles on esitatud asjaomaste tegurite, nagu ehitusaasta ja kütuse liigi puhul kehtivad väärtused, ning need tuginevad hästi dokumenteeritud analüüsile, milles võetakse muu hulgas arvesse reaalsetes tingimustes käitamise andmeid, kütusesegu ja kliimatingimusi, samuti rakendatavat koostootmistehnoloogiat.

Soojus- ja elektrienergia eraldi tootmise kasuteguri kontrollväärtused, mis esinevad punktis b esitatud valemis, võimaldavad arvutada, kui tõhus on soojusenergia ja elektrienergia eraldi tootmine, mis kavatsetakse asendada koostootmisega.

Kasuteguri kontrollväärtused arvutatakse vastavalt järgmistele põhimõtetele:

| i) | koostootmisseadmete puhul lähtutakse võrdlusel elektri eraldi tootmisega põhimõttest, et võrreldakse samu kütusekategooriaid; |
| --- | --- |

i)

koostootmisseadmete puhul lähtutakse võrdlusel elektri eraldi tootmisega põhimõttest, et võrreldakse samu kütusekategooriaid;

| ii) | iga koostootmisseadet võrreldakse parima võimaliku ja majanduslikult põhjendatud soojus- ja elektrienergia eraldi tootmise tehnoloogiaga, mis on turul koostootmisseadme ehitamisaastal; |
| --- | --- |

ii)

iga koostootmisseadet võrreldakse parima võimaliku ja majanduslikult põhjendatud soojus- ja elektrienergia eraldi tootmise tehnoloogiaga, mis on turul koostootmisseadme ehitamisaastal;

| iii) | üle kümne aasta vanuste koostootmisseadmete kasuteguri kontrollväärtused määratakse kindlaks kümme aastat vanade seadmete kontrollväärtuste järgi; |
| --- | --- |

iii)

üle kümne aasta vanuste koostootmisseadmete kasuteguri kontrollväärtused määratakse kindlaks kümme aastat vanade seadmete kontrollväärtuste järgi;

| iv) | elektri ja soojuse eraldi tootmise kasuteguri kontrollväärtused kajastavad liikmesriikide kliimaerinevusi. |
| --- | --- |

iv)

elektri ja soojuse eraldi tootmise kasuteguri kontrollväärtused kajastavad liikmesriikide kliimaerinevusi.

---

IV LISA

AVALIKU SEKTORI HANGETE ENERGIATÕHUSUSE NÕUDED

Avalike hangete ja kontsessioonide väljavalimismenetlustes tegutsevad tooteid, teenuseid, hooneid ja töid ostvad avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad järgmiselt:

| a) | kui toode on hõlmatud määruse (EL) 2017/1369 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktiga, direktiivi 2010/30/EL või sellega seotud komisjoni rakendusdirektiiviga, ostavad nad üksnes selliseid tooteid, mis vastavad selle määruse artikli 7 lõikes 2 sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

kui toode on hõlmatud määruse (EL) 2017/1369 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktiga, direktiivi 2010/30/EL või sellega seotud komisjoni rakendusdirektiiviga, ostavad nad üksnes selliseid tooteid, mis vastavad selle määruse artikli 7 lõikes 2 sätestatud kriteeriumidele;

| b) | kui toode, mis ei ole punktis a osutatud toode, on hõlmatud direktiivi 2009/125/EÜ kohase rakendusmeetmega, ostavad nad üksnes selliseid tooteid, mis vastavad kõnealuse rakendusmeetmega ette nähtud energiatõhususe kriteeriumidele; |
| --- | --- |

b)

kui toode, mis ei ole punktis a osutatud toode, on hõlmatud direktiivi 2009/125/EÜ kohase rakendusmeetmega, ostavad nad üksnes selliseid tooteid, mis vastavad kõnealuse rakendusmeetmega ette nähtud energiatõhususe kriteeriumidele;

| c) | kui toode või teenus on hõlmatud liidu keskkonnahoidlike riigihangete kriteeriumidega või olemasolevate samaväärsete riiklike kriteeriumidega, mis on seotud toote või teenuse energiatõhususega, teevad nad kõik endast oleneva, et osta ainult selliseid tooteid ja teenuseid, mis vastavad vähemalt neile tehnilistele kirjeldustele, mis on kesksel tasandil kehtestatud asjaomastes liidu keskkonnahoidlike riigihangete kriteeriumides või olemasolevates samaväärsetes riiklikes kriteeriumides, sealhulgas kriteeriumides andmekeskuste, serveriruumide ja pilveteenuste, teevalgustuse ja liiklussignaalide ning arvutite, monitoride, tahvelarvutite ja nutitelefonide jaoks; |
| --- | --- |

c)

kui toode või teenus on hõlmatud liidu keskkonnahoidlike riigihangete kriteeriumidega või olemasolevate samaväärsete riiklike kriteeriumidega, mis on seotud toote või teenuse energiatõhususega, teevad nad kõik endast oleneva, et osta ainult selliseid tooteid ja teenuseid, mis vastavad vähemalt neile tehnilistele kirjeldustele, mis on kesksel tasandil kehtestatud asjaomastes liidu keskkonnahoidlike riigihangete kriteeriumides või olemasolevates samaväärsetes riiklikes kriteeriumides, sealhulgas kriteeriumides andmekeskuste, serveriruumide ja pilveteenuste, teevalgustuse ja liiklussignaalide ning arvutite, monitoride, tahvelarvutite ja nutitelefonide jaoks;

| d) | ostavad üksnes selliseid rehve, mis vastavad määruses (EL) 2020/740 määratletud kõrgeima kütusesäästlikkuse klassi kriteeriumidele, kusjuures see ei takista riigiasutustel ostmast rehve, mis vastavad kõrgeimale märghaardumise klassile ja välise veeremismüra klassile, kui see on vajalik ohutuse või rahvatervisega seotud põhjustel; |
| --- | --- |

d)

ostavad üksnes selliseid rehve, mis vastavad määruses (EL) 2020/740 määratletud kõrgeima kütusesäästlikkuse klassi kriteeriumidele, kusjuures see ei takista riigiasutustel ostmast rehve, mis vastavad kõrgeimale märghaardumise klassile ja välise veeremismüra klassile, kui see on vajalik ohutuse või rahvatervisega seotud põhjustel;

| e) | nõuavad teeninduslepingute sõlmimiseks esitatavates pakkumiskutsetes, et teenuseosutaja kasutaks kõnealuse teenuse pakkumisel üksnes selliseid tooteid, mis vastavad punktidele a, b ja d. Sellist nõuet kohaldatakse ainult uutele toodetele, mille teenuseosutajad on ostnud osaliselt või täielikult kõnealuse teenuse osutamise eesmärgil; |
| --- | --- |

e)

nõuavad teeninduslepingute sõlmimiseks esitatavates pakkumiskutsetes, et teenuseosutaja kasutaks kõnealuse teenuse pakkumisel üksnes selliseid tooteid, mis vastavad punktidele a, b ja d. Sellist nõuet kohaldatakse ainult uutele toodetele, mille teenuseosutajad on ostnud osaliselt või täielikult kõnealuse teenuse osutamise eesmärgil;

| f) | ostavad selliseid hooneid, mis vastavad vähemalt liginullenergiahoone tasemele, või sõlmivad nende kohta uusi rendilepinguid, ilma et see piiraks käesoleva direktiivi artikli 6 kohaldamist, välja arvatud juhul, kui ostu eesmärgiks on:






  i) | ette võtta põhjalik renoveerimine või lammutamine; |
| --- | --- | --- |

f)

ostavad selliseid hooneid, mis vastavad vähemalt liginullenergiahoone tasemele, või sõlmivad nende kohta uusi rendilepinguid, ilma et see piiraks käesoleva direktiivi artikli 6 kohaldamist, välja arvatud juhul, kui ostu eesmärgiks on:

i)

ette võtta põhjalik renoveerimine või lammutamine;

| ii) | avaliku sektori asutuse puhul kavatsus hoone edasi müüa ilma seda avaliku asutuse enda tarbeks kasutamata või |
| --- | --- |

ii)

avaliku sektori asutuse puhul kavatsus hoone edasi müüa ilma seda avaliku asutuse enda tarbeks kasutamata või

| iii) | hoone ametliku kaitse alla võtmine teatava keskkonna osana või hoone enda spetsiifilise arhitektuurilise või ajaloolise väärtuse tõttu. |
| --- | --- |

iii)

hoone ametliku kaitse alla võtmine teatava keskkonna osana või hoone enda spetsiifilise arhitektuurilise või ajaloolise väärtuse tõttu.

Käesoleva lisa punktis f sätestatud nõuete täitmist kontrollitakse direktiivi 2010/31/EL artiklis 11 osutatud energiamärgiste alusel.

---

V LISA

ENERGIATÕHUSUSKOHUSTUSTE SÜSTEEMIDE VÕI ARTIKLITE 8, 9 JA 10 NING ARTIKLI 30 LÕIKE 14 KOHASELT VÕETAVATE MUUDE POLIITIKAMEETMETE MÕJU ARVUTAMISE ÜHISMEETODID JA -PÕHIMÕTTED

1.

Kohustatud, osalevad või volitatud isikud või avaliku sektori rakendusasutused võivad kasutada järgmisi energiasäästu arvutamise meetodeid:

| a) | eeldatav sääst, võttes aluseks varasemaid energiatõhususe parandamise alaseid sõltumatult jälgitud tulemusi samalaadsetes käitistes. Üldine lähenemisviis on eelhindamine; |
| --- | --- |

a)

eeldatav sääst, võttes aluseks varasemaid energiatõhususe parandamise alaseid sõltumatult jälgitud tulemusi samalaadsetes käitistes. Üldine lähenemisviis on eelhindamine;

| b) | mõõdetud sääst, mille puhul meetme või meetmepaketi kasutuselevõtul saavutatav sääst määratakse tegeliku energiatarbimise registreerimise teel, võttes vajalikul määral arvesse selliseid tarbimist mõjutada võivaid tegureid nagu täiendavus, kasutatavus, tootmistase ja ilm. Üldine lähenemisviis on järelhindamine; |
| --- | --- |

b)

mõõdetud sääst, mille puhul meetme või meetmepaketi kasutuselevõtul saavutatav sääst määratakse tegeliku energiatarbimise registreerimise teel, võttes vajalikul määral arvesse selliseid tarbimist mõjutada võivaid tegureid nagu täiendavus, kasutatavus, tootmistase ja ilm. Üldine lähenemisviis on järelhindamine;

| c) | suhteline sääst, mille puhul kasutatakse hinnangulisi tehnilisi andmeid. Seda lähenemisviisi võib kasutada üksnes juhul, kui usaldusväärsete mõõtmisandmete saamine konkreetse käitise puhul on keeruline või ebaproportsionaalselt kallis, näiteks kui kompressor või elektrimootor asendatakse sellisega, millel on teistsugune energiatarbimine (kWh) kui sellel, mille säästu on sõltumatult mõõtnud või hinnanud riiklikult kehtestatud meetodite ja võrdlusaluste alusel kvalifitseeritud või akrediteeritud eksperdid, kes on kohustatud, osalevatest või volitatud isikutest sõltumatud; |
| --- | --- |

c)

suhteline sääst, mille puhul kasutatakse hinnangulisi tehnilisi andmeid. Seda lähenemisviisi võib kasutada üksnes juhul, kui usaldusväärsete mõõtmisandmete saamine konkreetse käitise puhul on keeruline või ebaproportsionaalselt kallis, näiteks kui kompressor või elektrimootor asendatakse sellisega, millel on teistsugune energiatarbimine (kWh) kui sellel, mille säästu on sõltumatult mõõtnud või hinnanud riiklikult kehtestatud meetodite ja võrdlusaluste alusel kvalifitseeritud või akrediteeritud eksperdid, kes on kohustatud, osalevatest või volitatud isikutest sõltumatud;

| d) | arvutades artikli 8 lõike 3 kohaldamisel energiasäästu, mida saab arvestada sellest artiklist tuleneva kohustuse täitmiseks, võivad liikmesriigid lähtuda energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate, madala sissetulekuga leibkondades elavate isikute ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavate inimeste energiasäästu hinnangulisel arvestamisel hinnangulistest tehnilistest andmetest, mis põhinevad standarditud kasutus- ja soojusmugavustingimustel või -parameetritel, näiteks riiklikes ehituseeskirjades kindlaks määratud parameetritel. Sellest, kuidas hoonetes võetavate meetmete puhul mugavust käsitatakse, peaksid liikmesriigid komisjonile teatama koos selgitustega, mis esitatakse arvutusmetoodika kohta. |
| --- | --- |

d)

arvutades artikli 8 lõike 3 kohaldamisel energiasäästu, mida saab arvestada sellest artiklist tuleneva kohustuse täitmiseks, võivad liikmesriigid lähtuda energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate, madala sissetulekuga leibkondades elavate isikute ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavate inimeste energiasäästu hinnangulisel arvestamisel hinnangulistest tehnilistest andmetest, mis põhinevad standarditud kasutus- ja soojusmugavustingimustel või -parameetritel, näiteks riiklikes ehituseeskirjades kindlaks määratud parameetritel. Sellest, kuidas hoonetes võetavate meetmete puhul mugavust käsitatakse, peaksid liikmesriigid komisjonile teatama koos selgitustega, mis esitatakse arvutusmetoodika kohta.

| e) | küsitluste alusel määratud sääst, mille puhul määratakse kindlaks tarbijate reaktsioon nõustamisele, teavituskampaaniatele, märgistamis- ja sertifitseerimissüsteemidele või arukate arvestite kasutuselevõtule. Seda lähenemisviisi kasutatakse üksnes tarbijakäitumise muutumisest tuleneva säästu puhul. Seda ei tohi kasutada füüsiliste meetmete paigaldamisest tuleneva säästu suhtes. |
| --- | --- |

e)

küsitluste alusel määratud sääst, mille puhul määratakse kindlaks tarbijate reaktsioon nõustamisele, teavituskampaaniatele, märgistamis- ja sertifitseerimissüsteemidele või arukate arvestite kasutuselevõtule. Seda lähenemisviisi kasutatakse üksnes tarbijakäitumise muutumisest tuleneva säästu puhul. Seda ei tohi kasutada füüsiliste meetmete paigaldamisest tuleneva säästu suhtes.

2.

| a) | liikmesriigid tõendavad, et uue või olemasoleva poliitikameetme üks eesmärke on artikli 8 lõike 1 kohase lõppkasutuse energiasäästu saavutamine, ning esitavad tõendid ja dokumendid selle kohta, et energiasäästu põhjustab poliitiline meede, sealhulgas vabatahtlikud kokkulepped; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigid tõendavad, et uue või olemasoleva poliitikameetme üks eesmärke on artikli 8 lõike 1 kohase lõppkasutuse energiasäästu saavutamine, ning esitavad tõendid ja dokumendid selle kohta, et energiasäästu põhjustab poliitiline meede, sealhulgas vabatahtlikud kokkulepped;

| b) | näidatakse, et selline sääst on saadud lisaks säästule, mis oleks saadud igal juhul ilma kohustatud, osalevate või volitatud isikute tegevuseta või avaliku sektori rakendusasutuste tööta. Selleks et teha kindlaks, milline sääst on täiendav sääst, hindavad liikmesriigid, kuidas energiatarbimine ja -nõudlus muutuks, kui kõnealust poliitikameedet ei võetaks, võttes arvesse vähemalt järgmisi tegureid: energiatarbimise suundumused, tarbijate käitumise muutumine, tehnika areng ning muudest liidu ja liikmesriigi tasandil võetud meetmetest tulenevad muutused; |
| --- | --- |

b)

näidatakse, et selline sääst on saadud lisaks säästule, mis oleks saadud igal juhul ilma kohustatud, osalevate või volitatud isikute tegevuseta või avaliku sektori rakendusasutuste tööta. Selleks et teha kindlaks, milline sääst on täiendav sääst, hindavad liikmesriigid, kuidas energiatarbimine ja -nõudlus muutuks, kui kõnealust poliitikameedet ei võetaks, võttes arvesse vähemalt järgmisi tegureid: energiatarbimise suundumused, tarbijate käitumise muutumine, tehnika areng ning muudest liidu ja liikmesriigi tasandil võetud meetmetest tulenevad muutused;

| c) | sääst, mis tuleneb liidu siduva õiguse rakendamisest, loetakse säästuks, mis oleks saadud igal juhul, ja seega ei saa seda teatada artikli 8 lõike 1 kohase energiasäästuna. Erandina kõnealusest nõudest võib olemasolevate hoonete renoveerimisega saavutatud säästu, sealhulgas säästu, mis tuleneb energiatõhususe miinimumstandardite hoonetes rakendamisest kooskõlas direktiiviga 2010/31/EL, teatada artikli 8 lõike 1 kohase energiasäästuna, tingimusel et on järgitud käesoleva lisa punkti 3 alapunktis h osutatud olulisuse kriteeriumi. Artiklite 5 ja 6 kohaseid avaliku sektori energiatõhususe parandamise meetmeid võib võtta arvesse artikli 8 lõike 1 kohase energiasäästukohustuse täitmisel, kui need toovad kaasa kontrollitava ja mõõdetava või hinnatava lõppkasutuse energiasäästu. Energiasäästu arvutamine peab vastama käesolevale lisale; |
| --- | --- |

c)

sääst, mis tuleneb liidu siduva õiguse rakendamisest, loetakse säästuks, mis oleks saadud igal juhul, ja seega ei saa seda teatada artikli 8 lõike 1 kohase energiasäästuna. Erandina kõnealusest nõudest võib olemasolevate hoonete renoveerimisega saavutatud säästu, sealhulgas säästu, mis tuleneb energiatõhususe miinimumstandardite hoonetes rakendamisest kooskõlas direktiiviga 2010/31/EL, teatada artikli 8 lõike 1 kohase energiasäästuna, tingimusel et on järgitud käesoleva lisa punkti 3 alapunktis h osutatud olulisuse kriteeriumi. Artiklite 5 ja 6 kohaseid avaliku sektori energiatõhususe parandamise meetmeid võib võtta arvesse artikli 8 lõike 1 kohase energiasäästukohustuse täitmisel, kui need toovad kaasa kontrollitava ja mõõdetava või hinnatava lõppkasutuse energiasäästu. Energiasäästu arvutamine peab vastama käesolevale lisale;

| d) | ELi toimimise lepingu artikli 122 kohaste hädaolukorra määruste alusel võetud energiatõhususe parandamise meetmete rakendamisest tulenevat kumulatiivset energiasäästu võib deklareerida artikli 8 lõike 1 kohasel eesmärgil, eeldusel et selle tulemuseks on kontrollitav ja mõõdetav või hinnatav kumulatiivne energiasääst, välja arvatud vähendamis- või piiramismeetmete tulemusel saadud energiasääst; |
| --- | --- |

d)

ELi toimimise lepingu artikli 122 kohaste hädaolukorra määruste alusel võetud energiatõhususe parandamise meetmete rakendamisest tulenevat kumulatiivset energiasäästu võib deklareerida artikli 8 lõike 1 kohasel eesmärgil, eeldusel et selle tulemuseks on kontrollitav ja mõõdetav või hinnatav kumulatiivne energiasääst, välja arvatud vähendamis- või piiramismeetmete tulemusel saadud energiasääst;

| e) | määruse (EL) 2018/842 kohaselt võetavaid meetmeid võib pidada oluliseks, aga liikmesriikidel tuleb tõendada, et need toovad kaasa kontrollitava ja mõõdetava või hinnatava lõppkasutuse energiasäästu. Energiasäästu arvutamine peab vastama käesolevale lisale; |
| --- | --- |

e)

määruse (EL) 2018/842 kohaselt võetavaid meetmeid võib pidada oluliseks, aga liikmesriikidel tuleb tõendada, et need toovad kaasa kontrollitava ja mõõdetava või hinnatava lõppkasutuse energiasäästu. Energiasäästu arvutamine peab vastama käesolevale lisale;

| f) | liikmesriigid võtavad kumulatiivset energiasäästu arvesse üksnes siis, kui see on saadud poliitikameetmete kaudu sektorites või käitistes, mis on hõlmatud direktiivi 2003/87/EÜ IVa peatükiga, kui need tulenevad käesoleva direktiivi artikli 9 või 10 rakendamisest või lähevad kaugemale nende direktiividega sätestatud nõuetest või meetmetest, mis on seotud direktiiviga 2003/87/EÜ lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamisega. Liikmesriigid tõendavad, et poliitikameetmete tulemuseks on kontrollitav ja mõõdetav või hinnatav kumulatiivne energiasääst. Energiasäästu arvutamine peab vastama käesolevale lisale. Kui üksus on riiklike energiatõhususkohustuste süsteemi poolt kohustatud isik käesoleva direktiivi artikli 9 ja ELi hoonetesektori ja maanteetranspordi sektori HKSi kohaselt direktiivi 2003/87/EÜ IVa peatüki kohaselt, siis tagatakse seire- ja tõendamissüsteemiga, et süsiniku edasikantav hind kütuse tarbimiseks väljastamisel vastavalt sellele peatükile võetakse arvesse selle üksuse energiasäästumeetmete energiasäästude arvutamisel ja nendest teatamisel; |
| --- | --- |

f)

liikmesriigid võtavad kumulatiivset energiasäästu arvesse üksnes siis, kui see on saadud poliitikameetmete kaudu sektorites või käitistes, mis on hõlmatud direktiivi 2003/87/EÜ IVa peatükiga, kui need tulenevad käesoleva direktiivi artikli 9 või 10 rakendamisest või lähevad kaugemale nende direktiividega sätestatud nõuetest või meetmetest, mis on seotud direktiiviga 2003/87/EÜ lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamisega. Liikmesriigid tõendavad, et poliitikameetmete tulemuseks on kontrollitav ja mõõdetav või hinnatav kumulatiivne energiasääst. Energiasäästu arvutamine peab vastama käesolevale lisale. Kui üksus on riiklike energiatõhususkohustuste süsteemi poolt kohustatud isik käesoleva direktiivi artikli 9 ja ELi hoonetesektori ja maanteetranspordi sektori HKSi kohaselt direktiivi 2003/87/EÜ IVa peatüki kohaselt, siis tagatakse seire- ja tõendamissüsteemiga, et süsiniku edasikantav hind kütuse tarbimiseks väljastamisel vastavalt sellele peatükile võetakse arvesse selle üksuse energiasäästumeetmete energiasäästude arvutamisel ja nendest teatamisel;

| g) | arvesse võib säästu võtta üksnes siis, kui see ületab järgmist:






  i) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/631 (1) rakendamise tõttu uutele sõiduautodele ja uutele väikestele tarbesõidukitele kehtivad liidu heitenormid; liikmesriigid peavad esitama põhjused, oma eeldused ja arvutusmeetodid, millega nad näitavad täiendavust võrreldes liidu uute sõidukite süsinikuheite nõuetega; |
| --- | --- | --- |

g)

arvesse võib säästu võtta üksnes siis, kui see ületab järgmist:

i)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/631 (1) rakendamise tõttu uutele sõiduautodele ja uutele väikestele tarbesõidukitele kehtivad liidu heitenormid; liikmesriigid peavad esitama põhjused, oma eeldused ja arvutusmeetodid, millega nad näitavad täiendavust võrreldes liidu uute sõidukite süsinikuheite nõuetega;

| ii) | direktiivi 2009/125/EÜ rakendusmeetmete rakendamise järel teatavate energiamõjuga toodete turult eemaldamise liidu nõuded. liikmesriigid peavad esitama tõendid, oma eeldused ja arvutusmeetodid, millega nad näitavad säästu täiendavust; |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 2009/125/EÜ rakendusmeetmete rakendamise järel teatavate energiamõjuga toodete turult eemaldamise liidu nõuded. liikmesriigid peavad esitama tõendid, oma eeldused ja arvutusmeetodid, millega nad näitavad säästu täiendavust;

| h) | lubatud on poliitikameetmed, mille eesmärk on edendada suurema energiatõhususe tasemega tooteid, seadmeid, transpordisüsteeme, sõidukeid ja kütuseid, hooneid ja ehitusdetaile, protsesse või turgusid, välja arvatud järgmiste poliitikameetmete puhul:






  i) | fossiilkütuste otsepõletamisega seotud poliitikameetmed, mida rakendatakse alates 1. jaanuarist 2026, ning |
| --- | --- | --- |

h)

lubatud on poliitikameetmed, mille eesmärk on edendada suurema energiatõhususe tasemega tooteid, seadmeid, transpordisüsteeme, sõidukeid ja kütuseid, hooneid ja ehitusdetaile, protsesse või turgusid, välja arvatud järgmiste poliitikameetmete puhul:

i)

fossiilkütuste otsepõletamisega seotud poliitikameetmed, mida rakendatakse alates 1. jaanuarist 2026, ning

| ii) | poliitikameetmed, millega toetatakse fossiilkütuste tehnoloogiate kasutamist eluhoonetes alates 1. jaanuarist 2026; |
| --- | --- |

ii)

poliitikameetmed, millega toetatakse fossiilkütuste tehnoloogiate kasutamist eluhoonetes alates 1. jaanuarist 2026;

| i) | energiasäästu, mis tuleneb alates 1. jaanuarist 2024 rakendatud poliitikameetmetest seoses fossiilkütuste otsepõletamisega toodetes, seadmetes, transpordisüsteemides, sõidukites, hoonetes või ehitustöödes, ei võeta artikli 8 lõike 1 punkti b kohase energiasäästukohustuse täitmisel. Tehnoloogiate kombineerimist edendavate poliitikameetmete puhul ei ole fossiilkütuste põletamise tehnoloogiaga seotud energiasääst kõlblik alates 1. jaanuarist 2024; |
| --- | --- |

i)

energiasäästu, mis tuleneb alates 1. jaanuarist 2024 rakendatud poliitikameetmetest seoses fossiilkütuste otsepõletamisega toodetes, seadmetes, transpordisüsteemides, sõidukites, hoonetes või ehitustöödes, ei võeta artikli 8 lõike 1 punkti b kohase energiasäästukohustuse täitmisel. Tehnoloogiate kombineerimist edendavate poliitikameetmete puhul ei ole fossiilkütuste põletamise tehnoloogiaga seotud energiasääst kõlblik alates 1. jaanuarist 2024;

| j) | erandina punktist i võib ajavahemiku puhul 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2030 energiasäästu, mis tuleneb fossiilkütuste otsese põletamise tehnoloogia abil selliste tööstussektori energiamahukate ettevõtete energiatõhususe suurendamisest, arvestada energiasäästuna üksnes artikli 8 lõike 1 punkti b ja c kohaldamisel järgmistel tingimusel:






  i) | ettevõte on teinud vastavalt artikli 11 lõikele 2 ja rakenduskavale energiaauditi, mis hõlmab järgmist:






  — | ülevaade kõikidest kulutõhusatest energiatõhususmeetmetest, mille tasuvusaeg on liikmesriigi esitatud lihtsast tasuvusaja arvestamise metoodikast lähtudes kuni viis aastat, |
| --- | --- | --- | --- |

j)

erandina punktist i võib ajavahemiku puhul 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2030 energiasäästu, mis tuleneb fossiilkütuste otsese põletamise tehnoloogia abil selliste tööstussektori energiamahukate ettevõtete energiatõhususe suurendamisest, arvestada energiasäästuna üksnes artikli 8 lõike 1 punkti b ja c kohaldamisel järgmistel tingimusel:

i)

ettevõte on teinud vastavalt artikli 11 lõikele 2 ja rakenduskavale energiaauditi, mis hõlmab järgmist:

—

ülevaade kõikidest kulutõhusatest energiatõhususmeetmetest, mille tasuvusaeg on liikmesriigi esitatud lihtsast tasuvusaja arvestamise metoodikast lähtudes kuni viis aastat,

| — | kõikide soovitatud energiatõhususmeetmete, mille tasuvusaeg on kuni viis aastat, rakendamise ajavahemik, |
| --- | --- |

—

kõikide soovitatud energiatõhususmeetmete, mille tasuvusaeg on kuni viis aastat, rakendamise ajavahemik,

| — | soovitatud energiatõhususmeetmetest tuleneva eeldatava energiasäästu kalkulatsioon ning |
| --- | --- |

—

soovitatud energiatõhususmeetmetest tuleneva eeldatava energiasäästu kalkulatsioon ning

| — | energiatõhususmeetmed, mis on seotud fossiilkütuste otsese põletamise tehnoloogiaga, koos asjaomase teabega, mis on vajalik:






  — | tõendamaks, et kindlaks määratud meede ei suurenda käitise jaoks vajalikku energiat või selle võimsust, |
| --- | --- | --- |

—

energiatõhususmeetmed, mis on seotud fossiilkütuste otsese põletamise tehnoloogiaga, koos asjaomase teabega, mis on vajalik:

—

tõendamaks, et kindlaks määratud meede ei suurenda käitise jaoks vajalikku energiat või selle võimsust,

| — | põhjendamaks asjaolu, et muul kui fossiilkütustel põhineva kestliku tehnoloogia kasutuselevõtt ei ole tehniliselt teostatav, |
| --- | --- |

—

põhjendamaks asjaolu, et muul kui fossiilkütustel põhineva kestliku tehnoloogia kasutuselevõtt ei ole tehniliselt teostatav,

| — | näitamaks, et fossiilkütuste otsese põletamise tehnoloogia on kooskõlas kõige ajakohasemate asjaomaste liidu heitenorme käsitlevate õigusaktidega ning hoiab ära tehnoloogia seotuse efekti, tagades tulevase ühilduvuse kliimaneutraalsete alternatiivsete mittefossiilsete kütuste ja tehnoloogialahendustega; |
| --- | --- |

—

näitamaks, et fossiilkütuste otsese põletamise tehnoloogia on kooskõlas kõige ajakohasemate asjaomaste liidu heitenorme käsitlevate õigusaktidega ning hoiab ära tehnoloogia seotuse efekti, tagades tulevase ühilduvuse kliimaneutraalsete alternatiivsete mittefossiilsete kütuste ja tehnoloogialahendustega;

| ii) | fossiilkütuste otsese põletamise tehnoloogia kasutamise jätkamine on energiatarbimise vähendamiseks kasutatav energiatõhususmeede, mille tasuvusaeg on liikmesriigi esitatud lihtsast tasuvusaja arvestamise metoodikast lähtudes kuni viis aastat, mida on soovitatud artikli 11 lõike 2 kohase energiaauditi tulemusena ning mis on lisatud rakenduskavasse; |
| --- | --- |

ii)

fossiilkütuste otsese põletamise tehnoloogia kasutamise jätkamine on energiatarbimise vähendamiseks kasutatav energiatõhususmeede, mille tasuvusaeg on liikmesriigi esitatud lihtsast tasuvusaja arvestamise metoodikast lähtudes kuni viis aastat, mida on soovitatud artikli 11 lõike 2 kohase energiaauditi tulemusena ning mis on lisatud rakenduskavasse;

| iii) | fossiilkütuste otsese põletamise tehnoloogia kasutamine on kooskõlas kõige ajakohasemate asjaomaste liidu heitenorme käsitlevate õigusaktidega, see ei põhjusta tehnoloogia seotuse efekti ning selle puhul on tagatud tulevane ühilduvus kliimaneutraalsete alternatiivsete kütuste ja tehnoloogialahendustega; |
| --- | --- |

iii)

fossiilkütuste otsese põletamise tehnoloogia kasutamine on kooskõlas kõige ajakohasemate asjaomaste liidu heitenorme käsitlevate õigusaktidega, see ei põhjusta tehnoloogia seotuse efekti ning selle puhul on tagatud tulevane ühilduvus kliimaneutraalsete alternatiivsete kütuste ja tehnoloogialahendustega;

| iv) | fossiilkütuste otsese põletamise tehnoloogia kasutamine ettevõttes ei põhjusta energiatarbimise kasvu ega suurenda käitise võimsust kõnealuses ettevõttes; |
| --- | --- |

iv)

fossiilkütuste otsese põletamise tehnoloogia kasutamine ettevõttes ei põhjusta energiatarbimise kasvu ega suurenda käitise võimsust kõnealuses ettevõttes;

| v) | esitatakse tõendid selle kohta, et alternatiivse kestliku mittefossiilse kütuse kasutamine ei ole tehniliselt teostatav; |
| --- | --- |

v)

esitatakse tõendid selle kohta, et alternatiivse kestliku mittefossiilse kütuse kasutamine ei ole tehniliselt teostatav;

| vi) | fossiilkütuste otsese põletamise tehnoloogia kasutamisega kaasneb kontrollitav ja mõõdetav või hinnatav lõppkasutuse energiasääst, mis on arvutatud kooskõlas käesoleva lisaga; |
| --- | --- |

vi)

fossiilkütuste otsese põletamise tehnoloogia kasutamisega kaasneb kontrollitav ja mõõdetav või hinnatav lõppkasutuse energiasääst, mis on arvutatud kooskõlas käesoleva lisaga;

| vii) | tõendid avaldatakse veebisaidi või tehakse avalikult kättesaadavaks kõigile huvitatud kodanikele; |
| --- | --- |

vii)

tõendid avaldatakse veebisaidi või tehakse avalikult kättesaadavaks kõigile huvitatud kodanikele;

| k) | hoonete välispinnal või sees väikesemahuliste taastuvenergia tehnoloogiate kasutuselevõtmise edendamise meetmeid võib võtta arvesse artikli 8 lõike 1 kohaselt nõutava energiasäästu saavutamisel, kui need toovad kaasa kontrollitava ja mõõdetava või hinnatava lõppkasutuse energiasäästu. Energiasäästu arvutamine peab vastama käesolevale lisale; |
| --- | --- |

k)

hoonete välispinnal või sees väikesemahuliste taastuvenergia tehnoloogiate kasutuselevõtmise edendamise meetmeid võib võtta arvesse artikli 8 lõike 1 kohaselt nõutava energiasäästu saavutamisel, kui need toovad kaasa kontrollitava ja mõõdetava või hinnatava lõppkasutuse energiasäästu. Energiasäästu arvutamine peab vastama käesolevale lisale;

| l) | päikesesoojuse tehnoloogiate kasutuselevõtmise edendamise meetmeid võib võtta arvesse artikli 8 lõike 1 kohaselt nõutava energiasäästu saavutamisel, kui need toovad kaasa kontrollitava ja mõõdetava või hinnatava energiasäästu. Päikese soojusenergia tehnoloogia abil päikesekiirgusest toodetud soojuse võib lõppenergia tarbimisest välja jätta; |
| --- | --- |

l)

päikesesoojuse tehnoloogiate kasutuselevõtmise edendamise meetmeid võib võtta arvesse artikli 8 lõike 1 kohaselt nõutava energiasäästu saavutamisel, kui need toovad kaasa kontrollitava ja mõõdetava või hinnatava energiasäästu. Päikese soojusenergia tehnoloogia abil päikesekiirgusest toodetud soojuse võib lõppenergia tarbimisest välja jätta;

| m) | tõhusamate toodete ja sõidukite kasutuselevõttu kiirendavate poliitikameetmete puhul, mis ei ole alates 1. jaanuarist 2024 rakendatud fossiilkütuste otsepõletamisega seotud meetmed, võib teatada säästu täies ulatuses, kui tõendatakse, et toode või sõiduk võetakse kasutusele enne selle eeldatava keskmise kasutusea möödumist või enne tavapärast väljavahetamisaega ning sääst teatatakse üksnes selle aja kohta, mis eelneb väljavahetatava toote või sõiduki eeldatava keskmise kasutusea möödumisele; |
| --- | --- |

m)

tõhusamate toodete ja sõidukite kasutuselevõttu kiirendavate poliitikameetmete puhul, mis ei ole alates 1. jaanuarist 2024 rakendatud fossiilkütuste otsepõletamisega seotud meetmed, võib teatada säästu täies ulatuses, kui tõendatakse, et toode või sõiduk võetakse kasutusele enne selle eeldatava keskmise kasutusea möödumist või enne tavapärast väljavahetamisaega ning sääst teatatakse üksnes selle aja kohta, mis eelneb väljavahetatava toote või sõiduki eeldatava keskmise kasutusea möödumisele;

| n) | energiatõhususe meetmete kasutuselevõtu edendamisel tagavad liikmesriigid asjakohasel juhul, et järgitakse toodetele, teenustele ja meetmete võtmisele kehtestatud kvaliteedistandardeid ning standardite puudumise korral võetakse need kasutusele; |
| --- | --- |

n)

energiatõhususe meetmete kasutuselevõtu edendamisel tagavad liikmesriigid asjakohasel juhul, et järgitakse toodetele, teenustele ja meetmete võtmisele kehtestatud kvaliteedistandardeid ning standardite puudumise korral võetakse need kasutusele;

| o) | piirkondadevaheliste kliimaerinevuste arvesse võtmiseks võivad liikmesriigid otsustada kohandada säästu standardväärtusele või otsustada esitada erinevaid energiasääste piirkondadevaheliste temperatuurierinevuste tõttu; |
| --- | --- |

o)

piirkondadevaheliste kliimaerinevuste arvesse võtmiseks võivad liikmesriigid otsustada kohandada säästu standardväärtusele või otsustada esitada erinevaid energiasääste piirkondadevaheliste temperatuurierinevuste tõttu;

| p) | energiasäästu arvutamisel võetakse arvesse meetmete kestust ja energiasäästu aja jooksul kahanemise määra. Energiasäästu arvutamisel võetakse arvesse meetmete kestust ja energiasäästu aja jooksul kahanemise määra. Liikmesriigid võivad kasutada ka muud arvutusmeetodit, mille tulemusena saadakse hinnanguliselt vähemalt sama suur summaarne energiasäästu kogus. Muu arvutusmeetodi kasutamisel peavad liikmesriigid tagama, et kõnealuse muu meetodiga arvutatud summaarne energiasäästu kogus ei ületaks seda energiasäästu kogust, mis saadakse, liites kokku kõikide üksikmeetmete energiasäästu, mis saavutatakse üksikmeetme rakenduskuupäeva ja 2030. aasta vahel. Liikmesriigid kirjeldavad üksikasjalikult määruse (EL) 2018/1999 artikli 3 ja artiklite 7–12 kohaselt esitatud lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades muud meetodit ja kehtestatud sätteid, et tagada kõnealuse siduva arvutusnõude täitmine. |
| --- | --- |

p)

energiasäästu arvutamisel võetakse arvesse meetmete kestust ja energiasäästu aja jooksul kahanemise määra. Energiasäästu arvutamisel võetakse arvesse meetmete kestust ja energiasäästu aja jooksul kahanemise määra. Liikmesriigid võivad kasutada ka muud arvutusmeetodit, mille tulemusena saadakse hinnanguliselt vähemalt sama suur summaarne energiasäästu kogus. Muu arvutusmeetodi kasutamisel peavad liikmesriigid tagama, et kõnealuse muu meetodiga arvutatud summaarne energiasäästu kogus ei ületaks seda energiasäästu kogust, mis saadakse, liites kokku kõikide üksikmeetmete energiasäästu, mis saavutatakse üksikmeetme rakenduskuupäeva ja 2030. aasta vahel. Liikmesriigid kirjeldavad üksikasjalikult määruse (EL) 2018/1999 artikli 3 ja artiklite 7–12 kohaselt esitatud lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades muud meetodit ja kehtestatud sätteid, et tagada kõnealuse siduva arvutusnõude täitmine.

3.

| a) | poliitikameetmed ja üksikmeetmed peavad andma kontrollitava lõpptarbimise energiasäästu; |
| --- | --- |

a)

poliitikameetmed ja üksikmeetmed peavad andma kontrollitava lõpptarbimise energiasäästu;

| b) | iga osaleva või volitatud isiku või avaliku sektori rakendusasutuse (vastavalt asjaoludele) vastutus peab olema selgelt kindlaks määratud; |
| --- | --- |

b)

iga osaleva või volitatud isiku või avaliku sektori rakendusasutuse (vastavalt asjaoludele) vastutus peab olema selgelt kindlaks määratud;

| c) | energiasääst, mis saavutatakse või mis tuleb saavutada, tuleb teha kindlaks läbipaistval viisil; |
| --- | --- |

c)

energiasääst, mis saavutatakse või mis tuleb saavutada, tuleb teha kindlaks läbipaistval viisil;

| d) | nõutavat energiasäästu kogust või energiasäästu kogust, mis tuleb saavutada poliitikameetmega, tuleb väljendada primaarenergia tarbimise või energia lõpptarbimise kaudu, kasutades artiklis 31 sätestatud alumisi kütteväärtusi või primaarenergia tegureid; |
| --- | --- |

d)

nõutavat energiasäästu kogust või energiasäästu kogust, mis tuleb saavutada poliitikameetmega, tuleb väljendada primaarenergia tarbimise või energia lõpptarbimise kaudu, kasutades artiklis 31 sätestatud alumisi kütteväärtusi või primaarenergia tegureid;

| e) | volitatud isikute, osalevate isikute ja avaliku sektori rakendusasutuse saavutatud energiasäästu kohta tuleb esitada ja avalikustada aastaaruanne, nagu ka andmed energiasäästu iga-aastaste suundumuste kohta; |
| --- | --- |

e)

volitatud isikute, osalevate isikute ja avaliku sektori rakendusasutuse saavutatud energiasäästu kohta tuleb esitada ja avalikustada aastaaruanne, nagu ka andmed energiasäästu iga-aastaste suundumuste kohta;

| f) | tulemusi tuleb jälgida ja kui edusammud ei ole rahuldavad, tuleb võtta asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

f)

tulemusi tuleb jälgida ja kui edusammud ei ole rahuldavad, tuleb võtta asjakohaseid meetmeid;

| g) | ühest üksiktoimingust tulenevat energiasäästu võib teatada ainult üks isik; |
| --- | --- |

g)

ühest üksiktoimingust tulenevat energiasäästu võib teatada ainult üks isik;

| h) | tuleb näidata, et teatatud energiasääst on oluliselt saavutatud tänu volitatud või osaleva isiku või avaliku sektori rakendusasutuse tegevusele; |
| --- | --- |

h)

tuleb näidata, et teatatud energiasääst on oluliselt saavutatud tänu volitatud või osaleva isiku või avaliku sektori rakendusasutuse tegevusele;

| i) | osaleva isiku, volitatud isiku või avaliku sektori rakendusasutuse tegevus ei avalda kahjulikku mõju energiaostuvõimetutele inimestele, vähekaitstud tarbijatele ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavatele inimestele. |
| --- | --- |

i)

osaleva isiku, volitatud isiku või avaliku sektori rakendusasutuse tegevus ei avalda kahjulikku mõju energiaostuvõimetutele inimestele, vähekaitstud tarbijatele ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavatele inimestele.

4.

| a) | arvesse võetakse üksnes sellistest maksustamismeetmetest saadud energiasäästu, mille korral ületatakse madalaimat kütuste suhtes kohaldatavat maksustamismäära, mis on sätestatud nõukogu direktiivides 2003/96/EÜ (2) ja 2006/112/EÜ (3); |
| --- | --- |

a)

arvesse võetakse üksnes sellistest maksustamismeetmetest saadud energiasäästu, mille korral ületatakse madalaimat kütuste suhtes kohaldatavat maksustamismäära, mis on sätestatud nõukogu direktiivides 2003/96/EÜ (2) ja 2006/112/EÜ (3);

| b) | energia maksustamismeetmete mõju arvutamisel kasutatavad lühiajalised hinnaelastsused peavad kajastama energianõudluse reageerimist hinna muutumisele ning need tuleb kujundada kõige värskemate ja esindavamate ametlike andmete alusel, mille allikaid liikmesriigis kohaldatakse ja mis asjakohasel juhul põhinevad sõltumatu instituudi kaasnevatel uuringutel. Kui kasutatakse lühiajalistest elastsustest erinevat hinnaelastsust, selgitavad liikmesriigid, kuidas on energiasäästu hindamiseks kasutatavasse lähtestsenaariumi lisatud muude liidu õigusaktide rakendamisest tulenev energiatõhususe paranemine või kuidas on välditud muudest liidu õigusaktidest tuleneva energiasäästu topeltarvestust; |
| --- | --- |

b)

energia maksustamismeetmete mõju arvutamisel kasutatavad lühiajalised hinnaelastsused peavad kajastama energianõudluse reageerimist hinna muutumisele ning need tuleb kujundada kõige värskemate ja esindavamate ametlike andmete alusel, mille allikaid liikmesriigis kohaldatakse ja mis asjakohasel juhul põhinevad sõltumatu instituudi kaasnevatel uuringutel. Kui kasutatakse lühiajalistest elastsustest erinevat hinnaelastsust, selgitavad liikmesriigid, kuidas on energiasäästu hindamiseks kasutatavasse lähtestsenaariumi lisatud muude liidu õigusaktide rakendamisest tulenev energiatõhususe paranemine või kuidas on välditud muudest liidu õigusaktidest tuleneva energiasäästu topeltarvestust;

| c) | eraldi arvestatakse kaasnevatest maksustamispoliitika vahenditest, sealhulgas maksusoodustustest või fondi sissemaksest, saadud energiasääst; |
| --- | --- |

c)

eraldi arvestatakse kaasnevatest maksustamispoliitika vahenditest, sealhulgas maksusoodustustest või fondi sissemaksest, saadud energiasääst;

| d) | lühiajalise elastsuse hinnanguid tuleks kasutada maksustamismeetmetest tuleneva energiasäästu hindamiseks, et vältida kattumist liidu õiguse ja muude poliitikameetmetega; |
| --- | --- |

d)

lühiajalise elastsuse hinnanguid tuleks kasutada maksustamismeetmetest tuleneva energiasäästu hindamiseks, et vältida kattumist liidu õiguse ja muude poliitikameetmetega;

| e) | liikmesriigid määravad kindlaks maksustamise ja samaväärsete meetmete jaotusliku mõju energiaostuvõimetutele inimestele, vähekaitstud tarbijatele ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavatele inimestele ning näitavad ära artikli 24 lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt rakendatud leevendusmeetmete mõju; |
| --- | --- |

e)

liikmesriigid määravad kindlaks maksustamise ja samaväärsete meetmete jaotusliku mõju energiaostuvõimetutele inimestele, vähekaitstud tarbijatele ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavatele inimestele ning näitavad ära artikli 24 lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt rakendatud leevendusmeetmete mõju;

| f) | liikmesriigid esitavad tõendid, sealhulgas arvutusmeetodid, selle kohta, et kui esineb kattumine energia või süsiniku maksustamise meetmete või direktiivi 2003/87/EC kohase heitkogustega kauplemise mõjuga, siis ei arvestata energiasäästu topelt. |
| --- | --- |

f)

liikmesriigid esitavad tõendid, sealhulgas arvutusmeetodid, selle kohta, et kui esineb kattumine energia või süsiniku maksustamise meetmete või direktiivi 2003/87/EC kohase heitkogustega kauplemise mõjuga, siis ei arvestata energiasäästu topelt.

5.

Liikmesriigid teatavad komisjonile kooskõlas määrusega (EL) 2018/1999 üksikasjaliku metoodika energiatõhususkohustuste süsteemide ja alternatiivsete meetmete kasutamiseks ning käesoleva direktiivi artiklite 9 ja 10 ning artikli 30 lõike 14 kohaldamiseks. Teade peab sisaldama järgmist teavet, välja arvatud maksustamise puhul:

| a) | artikli 8 lõike 1 esimese lõigu kohaselt nõutav energiasäästu tase või kogu perioodil 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030 eeldatavalt saavutatav energiasääst; |
| --- | --- |

a)

artikli 8 lõike 1 esimese lõigu kohaselt nõutav energiasäästu tase või kogu perioodil 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030 eeldatavalt saavutatav energiasääst;

| b) | kuidas artikli 8 lõike 1 esimese lõigu kohaselt nõutava uue energiasäästu arvutatud kogus või eeldatav energiasääst järk-järgult saavutatakse kohustusperioodi jooksul; |
| --- | --- |

b)

kuidas artikli 8 lõike 1 esimese lõigu kohaselt nõutava uue energiasäästu arvutatud kogus või eeldatav energiasääst järk-järgult saavutatakse kohustusperioodi jooksul;

| c) | kohustatud, osalevad või volitatud isikud või avaliku sektori rakendusasutused; |
| --- | --- |

c)

kohustatud, osalevad või volitatud isikud või avaliku sektori rakendusasutused;

| d) | sihtsektorid; |
| --- | --- |

d)

sihtsektorid;

| e) | poliitikameetmed ja üksikmeetmed, sealhulgas iga meetme rakendamisest eeldatavalt saadav kumulatiivse energiasäästu kogus; |
| --- | --- |

e)

poliitikameetmed ja üksikmeetmed, sealhulgas iga meetme rakendamisest eeldatavalt saadav kumulatiivse energiasäästu kogus;

| f) | poliitikameetmed, programmid või riiklikust energiatõhususe fondist rahastatavad meetmed, mida rakendatakse esmajärjekorras energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavate inimeste seas; |
| --- | --- |

f)

poliitikameetmed, programmid või riiklikust energiatõhususe fondist rahastatavad meetmed, mida rakendatakse esmajärjekorras energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavate inimeste seas;

| g) | energiasäästu osakaal ja kogus, mis tuleb saavutada energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavate inimeste seas; |
| --- | --- |

g)

energiasäästu osakaal ja kogus, mis tuleb saavutada energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavate inimeste seas;

| h) | kohasel juhul kohaldatud näitajad, artikli 8 lõike 3 kohaselt kehtestatud poliitikameetmete osakaalu aritmeetiline keskmine ja tulemused; |
| --- | --- |

h)

kohasel juhul kohaldatud näitajad, artikli 8 lõike 3 kohaselt kehtestatud poliitikameetmete osakaalu aritmeetiline keskmine ja tulemused;

| i) | asjakohasel juhul artikli 8 lõike 3 kohaselt rakendatud poliitikameetmete toime ja kahjulik mõju energiaostuvõimetutele inimestele, vähekaitstud tarbijate ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavatele inimestele; |
| --- | --- |

i)

asjakohasel juhul artikli 8 lõike 3 kohaselt rakendatud poliitikameetmete toime ja kahjulik mõju energiaostuvõimetutele inimestele, vähekaitstud tarbijate ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavatele inimestele;

| j) | kohustusperioodi kestus energiatõhususkohustuste süsteemide osas; |
| --- | --- |

j)

kohustusperioodi kestus energiatõhususkohustuste süsteemide osas;

| k) | asjakohasel juhul energiasäästu või kulude vähendamise eesmärgid, mida kohustatud isikud peavad saavutama energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavate inimeste hulgas; |
| --- | --- |

k)

asjakohasel juhul energiasäästu või kulude vähendamise eesmärgid, mida kohustatud isikud peavad saavutama energiaostuvõimetute inimeste, vähekaitstud tarbijate ja asjakohasel juhul sotsiaaleluruumides elavate inimeste hulgas;

| l) | poliitikameetmega ette nähtud üksikmeetmed; |
| --- | --- |

l)

poliitikameetmega ette nähtud üksikmeetmed;

| m) | arvutusmeetod, sealhulgas täiendavuse ja olulisuse määramise viis, ning meetodid ja võrdlusalused, mida kasutatakse hinnangulise eeldatava ja suhtelise energiasäästu määramiseks, ning asjakohasel juhul kasutatud alumised kütteväärtused ja ümberarvutustegurid; |
| --- | --- |

m)

arvutusmeetod, sealhulgas täiendavuse ja olulisuse määramise viis, ning meetodid ja võrdlusalused, mida kasutatakse hinnangulise eeldatava ja suhtelise energiasäästu määramiseks, ning asjakohasel juhul kasutatud alumised kütteväärtused ja ümberarvutustegurid;

| n) | meetmete kestus ning kuidas seda arvutatakse või millel see põhineb; |
| --- | --- |

n)

meetmete kestus ning kuidas seda arvutatakse või millel see põhineb;

| o) | liikmesriigisiseste kliimaerinevustega arvestamiseks valitud lähenemisviis; |
| --- | --- |

o)

liikmesriigisiseste kliimaerinevustega arvestamiseks valitud lähenemisviis;

| p) | artiklites 9 ja 10 ette nähtud meetmete seire- ja kontrollisüsteemid ning see, kuidas tagatakse nende sõltumatus kohustatud, osalevatest ja volitatud isikutest; |
| --- | --- |

p)

artiklites 9 ja 10 ette nähtud meetmete seire- ja kontrollisüsteemid ning see, kuidas tagatakse nende sõltumatus kohustatud, osalevatest ja volitatud isikutest;

| q) | maksustamise puhul:






  i) | sihtsektorid ja maksumaksjate segment; |
| --- | --- | --- |

q)

maksustamise puhul:

i)

sihtsektorid ja maksumaksjate segment;

| ii) | avaliku sektori rakendusasutus; |
| --- | --- |

ii)

avaliku sektori rakendusasutus;

| iii) | eeldatavalt saavutatav energiasääst; |
| --- | --- |

iii)

eeldatavalt saavutatav energiasääst;

| iv) | maksustamismeetme kehtivusaeg; |
| --- | --- |

iv)

maksustamismeetme kehtivusaeg;

| v) | arvutusmeetod, sealhulgas hinnaelastsuste kasutamine ja teave selle kohta, kuidas need on määratud; ning |
| --- | --- |

v)

arvutusmeetod, sealhulgas hinnaelastsuste kasutamine ja teave selle kohta, kuidas need on määratud; ning

| vi) | kuidas on välditud kattumist ELi HKSiga kooskõlas direktiiviga 2003/87/EÜ ja kõrvaldatud topeltarvestuse oht. |
| --- | --- |

vi)

kuidas on välditud kattumist ELi HKSiga kooskõlas direktiiviga 2003/87/EÜ ja kõrvaldatud topeltarvestuse oht.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011 (ELT L 111, 25.4.2019, lk 13).

1

(2)  Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51).

2

(3)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

3

---

VI LISA

ENERGIAAUDITITE, SEALHULGAS ENERGIAJUHTIMISSÜSTEEMI RAAMES TEHTAVATE ENERGIAAUDITITE MIINIMUMKRITEERIUMID

Artiklis 11 osutatud energiaauditid:

| a) | põhinevad ajakohastel, mõõdetud ja jälgitavatel talitlusandmetel energia tarbimise ja koormusprofiilide (elektri puhul) kohta; |
| --- | --- |

a)

põhinevad ajakohastel, mõõdetud ja jälgitavatel talitlusandmetel energia tarbimise ja koormusprofiilide (elektri puhul) kohta;

| b) | sisaldavad üksikasjalikku ülevaadet hoonete või hoonete rühmade, tööstuslike protsesside või käitiste, sealhulgas transpordi energiatarbimise profiilist; |
| --- | --- |

b)

sisaldavad üksikasjalikku ülevaadet hoonete või hoonete rühmade, tööstuslike protsesside või käitiste, sealhulgas transpordi energiatarbimise profiilist;

| c) | sisaldavad kindlaksmääratud energiatõhususe meetmeid energiatarbimise vähendamiseks; |
| --- | --- |

c)

sisaldavad kindlaksmääratud energiatõhususe meetmeid energiatarbimise vähendamiseks;

| d) | sisaldavad taastuvenergia kulutõhusa kasutamise või tootmise kindlaksmääratud potentsiaali; |
| --- | --- |

d)

sisaldavad taastuvenergia kulutõhusa kasutamise või tootmise kindlaksmääratud potentsiaali;

| e) | tuginevad alati kui võimalik mitte lihtsale tasuvusajale, vaid eluea kulude analüüsile, et võtta muu hulgas arvesse pikaajalist säästu, pikaajaliste investeeringute jääkväärtusi ja diskontomäärasid; |
| --- | --- |

e)

tuginevad alati kui võimalik mitte lihtsale tasuvusajale, vaid eluea kulude analüüsile, et võtta muu hulgas arvesse pikaajalist säästu, pikaajaliste investeeringute jääkväärtusi ja diskontomäärasid;

| f) | on proportsionaalsed ja piisavalt representatiivsed, et võimaldada koostada tõepärane üldise energiatarbimise pilt ja teha usaldusväärselt kindlaks kõige olulisemad võimalused olukorra parandamiseks. |
| --- | --- |

f)

on proportsionaalsed ja piisavalt representatiivsed, et võimaldada koostada tõepärane üldise energiatarbimise pilt ja teha usaldusväärselt kindlaks kõige olulisemad võimalused olukorra parandamiseks.

Energiaauditites võib kasutada detailseid ja kontrollitud arvutusi kavandatud meetmete kohta, et esitada selget teavet võimaliku säästu kohta.

Energiaauditites kasutatud andmed peavad olema säilitatavad tulevasteks analüüsideks ja tulemuste jälgimise eesmärgil.

---

VII LISA

ANDMEKESKUSTE ENERGIATÕHUSUSE JÄLGIMISE JA AVALDAMISE MIINIMUMNÕUDED

Artiklis 12 osutatud andmekeskuste energiatõhususe kohta tuleb jälgida vähemalt järgmist teavet ja see avaldada:

| a) | andmekeskuse nimi, andmekeskuse omaniku ja haldajate nimed, andmekeskuse töö alguskuupäev ja omavalitsusüksus, kus andmekeskus asub; |
| --- | --- |

a)

andmekeskuse nimi, andmekeskuse omaniku ja haldajate nimed, andmekeskuse töö alguskuupäev ja omavalitsusüksus, kus andmekeskus asub;

| b) | andmekeskuse põrandapindala; paigaldatud võimsus; aastas sissetulev ja väljaminev andmehulk; andmekeskuses säilitatavate ja töödeldavate andmete hulk; |
| --- | --- |

b)

andmekeskuse põrandapindala; paigaldatud võimsus; aastas sissetulev ja väljaminev andmehulk; andmekeskuses säilitatavate ja töödeldavate andmete hulk;

| c) | andmekeskuse toimimise tulemuslikkus viimasel täiskalendriaastal vastavalt peamistele tulemusnäitajatele, muu hulgas energiatarbimise, võimsuse kasutamise, temperatuuri seadeväärtuste, heitsoojuse kasutamise, veekasutuse ja taastuvenergia kasutuse kohta, võttes asjakohastel juhtudel aluseks CEN/CENELEC EN 50600-4 „Information technology - Data centre facilities and infrastructures“, kuni jõustub artikli 33 lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt. |
| --- | --- |

c)

andmekeskuse toimimise tulemuslikkus viimasel täiskalendriaastal vastavalt peamistele tulemusnäitajatele, muu hulgas energiatarbimise, võimsuse kasutamise, temperatuuri seadeväärtuste, heitsoojuse kasutamise, veekasutuse ja taastuvenergia kasutuse kohta, võttes asjakohastel juhtudel aluseks CEN/CENELEC EN 50600-4 „Information technology - Data centre facilities and infrastructures“, kuni jõustub artikli 33 lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt.

---

VIII LISA

TEGELIKUL MAAGAASI TARBIMISEL PÕHINEVATE ARVETE ESITAMISE JA ARVEL ESITATAVA TEABE MIINIMUMNÕUDED

1.   Arvete esitamise miinimumnõuded

1.1.   Tegelikul tarbimisel põhinevate arvete esitamine

Selleks et lõpptarbijatel oleks võimalik oma energiatarbimist reguleerida, esitatakse arved tegeliku tarbimise alusel vähemalt kord aastas ja arvetel esitatav teave tuleb teha kättesaadavaks vähemalt kord kvartalis, taotlusel või kui tarbijad on valinud elektroonilised arved või muul juhul kaks korda aastas. Sellest nõudest võib teha erandi gaasile, mida kasutatakse üksnes toidu valmistamiseks.

1.2.   Arvetel esitatav miinimumteave

Liikmesriik tagab, et lõpptarbijale tehakse asjakohasel juhul arve, lepingu, tehingu kaudu ja/või jaotuskeskuses antava kviitungi abil selgel ja arusaadaval viisil kättesaadavaks järgmine teave:

| a) | kehtivad hinnad ja tegelik energiatarbimine; |
| --- | --- |

a)

kehtivad hinnad ja tegelik energiatarbimine;

| b) | lõpptarbija praeguse energiatarbimise võrdlus eelmise aasta sama perioodi tarbimisega – eelistatavalt graafilisel kujul; |
| --- | --- |

b)

lõpptarbija praeguse energiatarbimise võrdlus eelmise aasta sama perioodi tarbimisega – eelistatavalt graafilisel kujul;

| c) | tarbijaorganisatsioonide, energiaagentuuride või samalaadsete asutuste kontaktandmed, sh veebiaadressid, kust on võimalik saada teavet kasutatavate energiatõhususe parandamise meetmete, võrreldavate lõpptarbijaprofiilide ja energiat tarbivate seadmete objektiivsete tehniliste näitajate kohta. |
| --- | --- |

c)

tarbijaorganisatsioonide, energiaagentuuride või samalaadsete asutuste kontaktandmed, sh veebiaadressid, kust on võimalik saada teavet kasutatavate energiatõhususe parandamise meetmete, võrreldavate lõpptarbijaprofiilide ja energiat tarbivate seadmete objektiivsete tehniliste näitajate kohta.

Lisaks tagab liikmesriik, kui see on võimalik ja kasulik, et lõpptarbijale tehakse arve, lepingu, tehingu kaudu ja/või jaotuskeskuses antava kviitungi või neile lisatud dokumentide abil selgel ja arusaadaval viisil kättesaadavaks võrdlus samasse kategooriasse kuuluva keskmise norm- või võrdluslõpptarbijaga.

1.3.   Arvetel esitatavad nõuanded energiatõhususe kohta ja muu tagasiside tarbijatele

Energia tarnijad, jaotusvõrgu haldurid ja/või energia jaemüügi ettevõtjad teatavad oma tarbijatele neile saadetavate lepingute, lepingumuudatuste ja arvete või üksiktarbija jaoks ette nähtud veebisaitide kaudu selgel ja arusaadaval viisil sõltumatute tarbijanõustamiskeskuste, energiaagentuuride või samalaadsete asutuste kontaktandmed, kust tarbija saab küsida nõu olemasolevate energiatõhususe meetmete ja energiatarbimise võrdlusprofiilide kohta, samuti energiat tarbivate seadmete tehnilisi näitajaid, mis võiks aidata vähendada kõnealuste seadmete energiatarbimist.

---

IX LISA

KÜTTE, JAHUTUSE JA SOOJA TARBEVEE ARVETE ESITAMISE JA TARBIMISANDMETE MIINIMUMNÕUDED

1.   Tegelikul tarbimisel või küttekulujaoturi näidul põhinev arvete esitamine

Et lõppkasutajatel oleks võimalik oma energiatarbimist muuta, tuleb tegelikul tarbimisel või küttekulujaoturi näidul põhinevad arved esitada vähemalt üks kord aastas.

2.   Arvete või tarbimisandmete esitamise miinimumsagedus

Kui on paigaldatud kaugloetav arvesti või küttekulujaotur, esitatakse kuni 31. detsembrini 2021 tegelikul tarbimisel või küttekulujaoturi näidul põhinev arve või tarbimisandmed lõppkasutajale vähemalt üks kord kvartalis, kui lõpptarbija on seda nõudnud või kui ta on valinud elektroonilise arve, muudel juhtudel kaks korda aastas.

Kui on paigaldatud kaugloetav arvesti või küttekulujaotur, esitatakse lõppkasutajale alates 1. jaanuarist 2022 tegelikul tarbimisel või küttekulujaoturi näidul põhinev arve või tarbimisandmed vähemalt üks kord kuus. Need võidakse teha kättesaadavaks ka interneti kaudu ja neid võib ajakohastada nii sageli, kui seda võimaldavad kasutatavad mõõtmisseadmed ja -süsteemid. Küte ja jahutus võidakse sellest nõudest vabastada hooajavälisel ajal.

3.   Arvetel esitatav miinimumteave

Liikmesriigid tagavad, et lõppkasutajale tehakse arvel või koos sellega selgelt ja arusaadavalt kättesaadavaks järgmine tegelikul tarbimisel või küttekulujaoturi näidul põhinev teave:

| a) | kehtivad hinnad ja tegelik energiatarbimine või soojuse kogumaksumus ja küttekulujaoturi näidud; |
| --- | --- |

a)

kehtivad hinnad ja tegelik energiatarbimine või soojuse kogumaksumus ja küttekulujaoturi näidud;

| b) | kasutatud tegelik kütusesegu ja seotud iga-aastane kasvuhoonegaaside heite kogus, sealhulgas lõppkasutajale, kellele tarnitakse kaugkütet või -jahutust, ning erinevate kohaldatud maksude, lõivude ja tariifide kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

kasutatud tegelik kütusesegu ja seotud iga-aastane kasvuhoonegaaside heite kogus, sealhulgas lõppkasutajale, kellele tarnitakse kaugkütet või -jahutust, ning erinevate kohaldatud maksude, lõivude ja tariifide kirjeldus;

| c) | lõppkasutaja jooksva energiatarbimise võrdlus eelmise aasta sama perioodi tarbimisega, eelistatavalt graafiliselt, kliimale vastava korrigeerimisega kütte ja jahutuse osas; |
| --- | --- |

c)

lõppkasutaja jooksva energiatarbimise võrdlus eelmise aasta sama perioodi tarbimisega, eelistatavalt graafiliselt, kliimale vastava korrigeerimisega kütte ja jahutuse osas;

| d) | tarbijaorganisatsioonide, energiaagentuuride või samalaadsete asutuste kontaktandmed, sh veebiaadressid, kust on võimalik saada teavet kasutatavate energiatõhususe parandamise meetmete, lõppkasutajate võrreldavate profiilide ja energiat tarbivate seadmete tegelike tehniliste näitajate kohta; |
| --- | --- |

d)

tarbijaorganisatsioonide, energiaagentuuride või samalaadsete asutuste kontaktandmed, sh veebiaadressid, kust on võimalik saada teavet kasutatavate energiatõhususe parandamise meetmete, lõppkasutajate võrreldavate profiilide ja energiat tarbivate seadmete tegelike tehniliste näitajate kohta;

| e) | teave asjakohase kaebuste esitamise korra, ombudsmani teenuste või vaidluste alternatiivse lahendamise mehhanismide kohta vastavalt liikmesriigis kohaldatavale korrale; |
| --- | --- |

e)

teave asjakohase kaebuste esitamise korra, ombudsmani teenuste või vaidluste alternatiivse lahendamise mehhanismide kohta vastavalt liikmesriigis kohaldatavale korrale;

| f) | võrdlus samasse kategooriasse kuuluva keskmise tava- või võrdluseks võetud lõppkasutajaga. Elektrooniliste arvete puhul võib selle võrdluse teha kättesaadavaks internetis ja viidata sellele arvel. |
| --- | --- |

f)

võrdlus samasse kategooriasse kuuluva keskmise tava- või võrdluseks võetud lõppkasutajaga. Elektrooniliste arvete puhul võib selle võrdluse teha kättesaadavaks internetis ja viidata sellele arvel.

Liikmesriigid võivad punkti b esimese lõigu kohaselt kasvuhoonegaaside heidet käsitleva teabe esitamise nõuet piirata, et see hõlmaks üksnes tarneid kaugküttesüsteemidest, mille summaarne nimisoojusvõimsus on vähemalt 20 MW;

Arved, mis ei põhine tegelikul tarbimisel või küttekulujaoturi näidul, peavad sisaldama selget ja arusaadavat selgitust selle kohta, kuidas arvel esitatud summa arvutati, ja vähemalt punktides d ja e osutatud teavet.

---

X LISA

KÜTTE JA JAHUTUSE TÕHUSUSE VÕIMALUSED

Artikli 25 lõikes 1 osutatud riikliku kütte- ja jahutuspotentsiaali põhjalik hindamine hõlmab järgmisi punkte ja põhineb neil.

I osa

KÜTTE JA JAHUTUSE ÜLEVAADE

| 1. | Kütte- ja jahutusnõudlus hinnatud kasuliku energia järgi (1) ning kvantifitseeritud lõppenergia tarbimine GWh aastas (2) sektorite kaupa:






  a) | kodutarbijad; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kodutarbijad;

| b) | teenuste sektor; |
| --- | --- |

b)

teenuste sektor;

| c) | tööstus; |
| --- | --- |

c)

tööstus;

| d) | muu sektor, mis üksi tarbib üle 5 % kogu riigi kasulikust kütte- ja jahutusnõudlusest. |
| --- | --- |

d)

muu sektor, mis üksi tarbib üle 5 % kogu riigi kasulikust kütte- ja jahutusnõudlusest.

| 2. | Kütte ja jahutuse jooksva tarnimise näit või punkti a alapunkti i korral selle näit või hinnang:






  a) | tehnoloogiate kaupa, GWh aastas, (3) punktis 1 osutatud sektorites, kui see on võimalik, eristades fossiilsetest ja taastuvatest energiaallikatest saadud energiat:






  i) | toodetakse koha peal leibkondades ja teenustesektoris järgmiste seadmetega:






  — | üksnes kuumaveekatlad; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

a)

tehnoloogiate kaupa, GWh aastas, (3) punktis 1 osutatud sektorites, kui see on võimalik, eristades fossiilsetest ja taastuvatest energiaallikatest saadud energiat:

i)

toodetakse koha peal leibkondades ja teenustesektoris järgmiste seadmetega:

—

üksnes kuumaveekatlad;

| — | tõhus soojus- ja elektrienergia koostootmine; |
| --- | --- |

—

tõhus soojus- ja elektrienergia koostootmine;

| — | soojuspumbad; |
| --- | --- |

—

soojuspumbad;

| — | muud kohapealsed tehnoloogiad ja allikad; |
| --- | --- |

—

muud kohapealsed tehnoloogiad ja allikad;

| ii) | toodetakse koha peal mujal kui teenustesektoris ja leibkondades järgmiste seadmetega:






  — | üksnes kuumaveekatlad; |
| --- | --- | --- |

ii)

toodetakse koha peal mujal kui teenustesektoris ja leibkondades järgmiste seadmetega:

—

üksnes kuumaveekatlad;

| — | tõhus soojus- ja elektrienergia koostootmine; |
| --- | --- |

—

tõhus soojus- ja elektrienergia koostootmine;

| — | soojuspumbad; |
| --- | --- |

—

soojuspumbad;

| — | muud kohapealsed tehnoloogiad ja allikad; |
| --- | --- |

—

muud kohapealsed tehnoloogiad ja allikad;

| iii) | toodetakse mujal järgmiste seadmetega:






  — | tõhus soojus- ja elektrienergia koostootmine; |
| --- | --- | --- |

iii)

toodetakse mujal järgmiste seadmetega:

—

tõhus soojus- ja elektrienergia koostootmine;

| — | heitsoojus; |
| --- | --- |

—

heitsoojus;

| — | muud kui kohapealsed tehnoloogiad ja allikad; |
| --- | --- |

—

muud kui kohapealsed tehnoloogiad ja allikad;

| b) | jaamad, mis toodavad heitsoojus- või heitjahutusenergiat ning nende potentsiaalne kütte- või jahutustarne GWh aastas:






  i) | soojuselektrijaamad summaarse nimisisendsoojusvõimsusega üle 50 MW, mis suudavad tarnida heitsoojust või mida saab teisendada heitsoojuse tarnimiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

jaamad, mis toodavad heitsoojus- või heitjahutusenergiat ning nende potentsiaalne kütte- või jahutustarne GWh aastas:

i)

soojuselektrijaamad summaarse nimisisendsoojusvõimsusega üle 50 MW, mis suudavad tarnida heitsoojust või mida saab teisendada heitsoojuse tarnimiseks;

| ii) | soojus- ja elektrienergiat koos tootvad käitised summaarse nimisisendsoojusvõimsusega üle 20 MW, mis kasutavad II lisa II osas osutatud tehnoloogiat; |
| --- | --- |

ii)

soojus- ja elektrienergiat koos tootvad käitised summaarse nimisisendsoojusvõimsusega üle 20 MW, mis kasutavad II lisa II osas osutatud tehnoloogiat;

| iii) | jäätmepõletusjaamad; |
| --- | --- |

iii)

jäätmepõletusjaamad;

| iv) | taastuvenergia jaamad summaarse soojusvõimsusega üle 20MW, mis on muud kui alapunktides i ja ii määratletud jaamad, mis toodavad soojust või jahutust, kasutades taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat; |
| --- | --- |

iv)

taastuvenergia jaamad summaarse soojusvõimsusega üle 20MW, mis on muud kui alapunktides i ja ii määratletud jaamad, mis toodavad soojust või jahutust, kasutades taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat;

| v) | tööstuslikud seadmed summaarse soojusvõimsusega üle 20MW, mis suudavad anda heitsoojust; |
| --- | --- |

v)

tööstuslikud seadmed summaarse soojusvõimsusega üle 20MW, mis suudavad anda heitsoojust;

| c) | taastuvatest energiaallikatest ning heitsoojusest või heitjahutusest toodetud energia väidetav osakaal kaugkütte ja -jahutussektori (4) lõplikus energiatarbimises viimase viie aasta jooksul kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001. |
| --- | --- |

c)

taastuvatest energiaallikatest ning heitsoojusest või heitjahutusest toodetud energia väidetav osakaal kaugkütte ja -jahutussektori (4) lõplikus energiatarbimises viimase viie aasta jooksul kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001.

| 3. | Koondandmed koostootmisseadmete kohta olemasolevates kaugkütte ja -jahutuse võrkudes viie võimsusvahemiku kaupa, mis hõlmavad järgmist:






  a) | primaarenergia tarbimine; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

primaarenergia tarbimine;

| b) | üldine tõhusus; |
| --- | --- |

b)

üldine tõhusus;

| c) | primaarenergia sääst; |
| --- | --- |

c)

primaarenergia sääst;

| d) | süsinikuheite koefitsiendid; |
| --- | --- |

d)

süsinikuheite koefitsiendid;

| 4. | Koondandmed, mis käsitlevad olemasolevaid kaugkütte- ja kaugküte ja -jahutuse võrke, millesse tarnitav energia on toodetud koostootmise kaudu, viie võimsusvahemiku kaupa, mis hõlmavad järgmist:






  a) | üldine primaarenergia tarbimine; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

üldine primaarenergia tarbimine;

| b) | koostootmisseadmete primaarenergia tarbimine; |
| --- | --- |

b)

koostootmisseadmete primaarenergia tarbimine;

| c) | koostootmise osakaal kaugkütte ja -jahutuse tarnes; |
| --- | --- |

c)

koostootmise osakaal kaugkütte ja -jahutuse tarnes;

| d) | kaugkütte süsteemi kaod; |
| --- | --- |

d)

kaugkütte süsteemi kaod;

| e) | kaugjahutuse süsteemi kaod; |
| --- | --- |

e)

kaugjahutuse süsteemi kaod;

| f) | ühendustihedus; |
| --- | --- |

f)

ühendustihedus;

| g) | süsteemide osakaalud erinevate töötemperatuuride rühmade kaupa. |
| --- | --- |

g)

süsteemide osakaalud erinevate töötemperatuuride rühmade kaupa.

| 5. | Kogu riigi territooriumi kaart, millel on tundliku äriteabe puutumatust hoides märgitud:






  a) | analüüsi punkti 1 abil leitud kütte- ja jahutusvajadusega piirkonnad, kasutades ühtseid kriteeriume, et keskenduda energiatihedatele aladele omavalitsustes ja linnastutes; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

analüüsi punkti 1 abil leitud kütte- ja jahutusvajadusega piirkonnad, kasutades ühtseid kriteeriume, et keskenduda energiatihedatele aladele omavalitsustes ja linnastutes;

| b) | punkti 2 alapunktis b kindlaks tehtud kütte ja jahutuse tarnepunktid ning kaugküttejaamad; |
| --- | --- |

b)

punkti 2 alapunktis b kindlaks tehtud kütte ja jahutuse tarnepunktid ning kaugküttejaamad;

| c) | punkti 2 alapunktis b kirjeldatud kavandatud kütte ja jahutuse tarnepunktid ning kaugkütte ja -jahutuse jaoks kindlaks määratud uued alad; |
| --- | --- |

c)

punkti 2 alapunktis b kirjeldatud kavandatud kütte ja jahutuse tarnepunktid ning kaugkütte ja -jahutuse jaoks kindlaks määratud uued alad;

| 6. | Kütte ja jahutuse nõudluse suundumuste prognoos, mille abil säilitada järgmise 30 aasta perspektiivi gigavatt-tundides, võttes arvesse eelkõige järgmise 10 aasta prognoosi, hoonete ja eri tööstussektorite osas toimuda võivaid muutusi ning nõudluse juhtimisega seotud meetmete ja strateegiate mõju, nt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/844 (5) kohaste pikaaegsete hoonete renoveerimise strateegiate mõju. |
| --- | --- |

6.

II osa

EESMÄRGID, STRATEEGIAD JA POLIITKAMEETMED

| 7. | Liikmesriikide kavandatud panused oma riiklike eesmärkide, sihtide jaoks ning panused energialiidu viie mõõtme jaoks, mis on sätestatud määruse (EL) 2018/1999 artikli 3 lõike 2 punktis b ning mida saavutatakse tõhusa kütte ja jahutuse kaudu, mis on eelkõige seotud kõnealuse määruse artikli 4 punkti b alapunktidega 1–4 ning artikli 15 lõike 4 punktiga b, täpsustades milline neist elementidest on lisaelement võrreldes lõimitud riikliku energia- ja kliimakavaga, mis on esitatud kõnealuse määruse artikli 3 ja artiklite 7–12 kohaselt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Üldine ülevaade kehtivatest poliitikasuundadest ja meetmetest, mida on kirjeldatud kõige viimases aruandes, mis esitati vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artiklitele 3, 20 ja 21 ning artikli 27 punktile a. |
| --- | --- |

8.

III osa

KÜTTE JA JAHUTUSE TÕHUSUSE MAJANDUSLIKU POTENTSIAALI ANALÜÜS

| 9. | Kogu riigi territooriumil tuleb teha mitmesuguste kütte ja jahutuse tehnoloogiate majandusliku potentsiaali analüüs, (6) kasutades artikli 25 lõikes 3 osutatud kulude-tulude analüüsi, ning tuleb teha kindlaks tõhusamad ja taastuvenergial põhinevad alternatiivsed tehnoloogiad ning võimaluse korral eristada sealjuures fossiilsetest ja taastuvatest allikatest saadud energiat.
  Käsitleda tuleks järgmisi tehnoloogiaid:






  a) | tööstusheitsoojus ja -jahutus; |
| --- | --- | --- |

9.

Käsitleda tuleks järgmisi tehnoloogiaid:

a)

tööstusheitsoojus ja -jahutus;

| b) | jäätmepõletus; |
| --- | --- |

b)

jäätmepõletus;

| c) | tõhus koostootmine; |
| --- | --- |

c)

tõhus koostootmine;

| d) | taastuvad energiaallikad, nt geotermiline, päikese- ja biomassist saadav energia, mis on muud kui need, mida kasutatakse tõhusas koostootmises; |
| --- | --- |

d)

taastuvad energiaallikad, nt geotermiline, päikese- ja biomassist saadav energia, mis on muud kui need, mida kasutatakse tõhusas koostootmises;

| e) | soojuspumbad; |
| --- | --- |

e)

soojuspumbad;

| f) | olemasolevate kaugvõrkude soojus- ja jahutuskadude vähendamine; |
| --- | --- |

f)

olemasolevate kaugvõrkude soojus- ja jahutuskadude vähendamine;

| g) | kaugküte ja -jahutus. |
| --- | --- |

g)

kaugküte ja -jahutus.

| 10. | Majandusliku potentsiaali analüüs peab hõlmama järgmisi etappe ja kaalutlusi:






  a) | kaalutlused:






  i) | artikli 25 lõike 3 eesmärgil tehtud analüüs peab sisaldama majandusanalüüsi, milles võetakse arvesse sotsiaal-majanduslikke ja keskkonnategureid, (7) ning finantsanalüüsi, mis on tehtud projektide hindamiseks investori seisukohast, kusjuures nii majandus- kui finantsanalüüsis kasutakse hindamise kriteeriumina nüüdispuhasväärtust; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

a)

kaalutlused:

i)

artikli 25 lõike 3 eesmärgil tehtud analüüs peab sisaldama majandusanalüüsi, milles võetakse arvesse sotsiaal-majanduslikke ja keskkonnategureid, (7) ning finantsanalüüsi, mis on tehtud projektide hindamiseks investori seisukohast, kusjuures nii majandus- kui finantsanalüüsis kasutakse hindamise kriteeriumina nüüdispuhasväärtust;

| ii) | lähtestsenaarium peaks toimima võrdluspunktina ja selles võetakse arvesse käesoleva põhjaliku hindamise (8) koostamise ajal kehtivaid poliitikasuundi ning see seotakse käesoleva lisa I osa ja II osa punkti 6 kohaselt kogutud andmetega; |
| --- | --- |

ii)

lähtestsenaarium peaks toimima võrdluspunktina ja selles võetakse arvesse käesoleva põhjaliku hindamise (8) koostamise ajal kehtivaid poliitikasuundi ning see seotakse käesoleva lisa I osa ja II osa punkti 6 kohaselt kogutud andmetega;

| iii) | lähtestsenaariumi alternatiivsete stsenaariumide puhul võetakse arvesse määruses (EL) 2018/1999 esitatud energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärke ning iga stsenaariumi puhul esitatakse lähtestsenaariumiga võrreldes järgmised andmed:






  — | vaadeldud tehnoloogiate majanduslik potentsiaal, kasutades kriteeriumina nüüdispuhasväärtust; |
| --- | --- | --- |

iii)

lähtestsenaariumi alternatiivsete stsenaariumide puhul võetakse arvesse määruses (EL) 2018/1999 esitatud energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärke ning iga stsenaariumi puhul esitatakse lähtestsenaariumiga võrreldes järgmised andmed:

—

vaadeldud tehnoloogiate majanduslik potentsiaal, kasutades kriteeriumina nüüdispuhasväärtust;

| — | kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine; |
| --- | --- |

—

kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine;

| — | primaarenergia sääst GWh aastas; |
| --- | --- |

—

primaarenergia sääst GWh aastas;

| — | taastuvenergiaallikatele avalduv mõju riigi energiaallikate jaotuses. |
| --- | --- |

—

taastuvenergiaallikatele avalduv mõju riigi energiaallikate jaotuses.

Stsenaariumid, mis ei ole teostatavad tehnilistel või majanduslikel põhjustel või riiklike õigusaktide tõttu, võib välja jätta kulude-tulude analüüsi varases etapis, kui see on hoolikate, otseste ja hästi dokumenteeritud kaalutluste alusel põhjendatud.

Hindamiste ja otsuste tegemisel tuleks võtta arvesse analüüsitud stsenaariumide kohaseid energiatarnimise suuremast paindlikkusest ning elektrivõrgu optimaalsemast toimimisest tulenevaid kulusid ja energiasäästu, sealhulgas vähendatud infrastruktuuri investeeringutest tulenevat kulude kokkuhoidu ja säästu;

| b) | kulud ja tulud:
  alapunktis a osutatud kulud ja tulud sisaldavad vähemalt järgmisi kulusid ja tulusid:






  i) | kulud:






  — | ehaste ja seadmete kapitalikulud; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

kulud ja tulud:

alapunktis a osutatud kulud ja tulud sisaldavad vähemalt järgmisi kulusid ja tulusid:

i)

kulud:

—

ehaste ja seadmete kapitalikulud;

| — | seotud energiavõrkude kapitalikulud; |
| --- | --- |

—

seotud energiavõrkude kapitalikulud;

| — | muutuvad ja püsivad tegevuskulud; |
| --- | --- |

—

muutuvad ja püsivad tegevuskulud;

| — | energiakulud; |
| --- | --- |

—

energiakulud;

| — | võimaluse korral keskkonna, tervise ja ohutusega seotud kulud; |
| --- | --- |

—

võimaluse korral keskkonna, tervise ja ohutusega seotud kulud;

| — | võimaluse korral tööturu kulud, energiajulgeolek, konkurentsivõime; |
| --- | --- |

—

võimaluse korral tööturu kulud, energiajulgeolek, konkurentsivõime;

| ii) | tulud:






  — | toodangu tarbijaväärtus (küte, jahutus ja elekter); |
| --- | --- | --- |

ii)

tulud:

—

toodangu tarbijaväärtus (küte, jahutus ja elekter);

| — | võimaluse korral välistulu, näiteks keskkonna, kasvuhoonegaaside heite, tervise ja ohutusega seotud tulud; |
| --- | --- |

—

võimaluse korral välistulu, näiteks keskkonna, kasvuhoonegaaside heite, tervise ja ohutusega seotud tulud;

| — | võimaluse korral mõju tööturule, energiajulgeolekule ja konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

—

võimaluse korral mõju tööturule, energiajulgeolekule ja konkurentsivõimele;

| c) | lähtestsenaariumi suhtes asjakohased stsenaariumid:
  kaalutakse kõiki lähtestsenaariumi suhtes asjakohaseid stsenaariume, sealhulgas tõhusa kütte ja jahutuse osa. Kulude-tulude analüüs võib hõlmata kas ühe projekti hinnangut või projektide rühma hinnangut laiema kohaliku, piirkondliku või riikliku hindamise puhul, et määrata planeerimise eesmärgil kindlaks kõige kulutõhusam ja kasulikum kütte- või jahutuslahendus antud geograafilise piirkonna lähtestsenaariumi puhul; |
| --- | --- |

c)

lähtestsenaariumi suhtes asjakohased stsenaariumid:

kaalutakse kõiki lähtestsenaariumi suhtes asjakohaseid stsenaariume, sealhulgas tõhusa kütte ja jahutuse osa. Kulude-tulude analüüs võib hõlmata kas ühe projekti hinnangut või projektide rühma hinnangut laiema kohaliku, piirkondliku või riikliku hindamise puhul, et määrata planeerimise eesmärgil kindlaks kõige kulutõhusam ja kasulikum kütte- või jahutuslahendus antud geograafilise piirkonna lähtestsenaariumi puhul;

| d) | piirid ja integreeritud lähenemisviis:






  i) | geograafiline piir peab hõlmama sobivat täpselt määratletud geograafilist piirkonda; |
| --- | --- | --- |

d)

piirid ja integreeritud lähenemisviis:

i)

geograafiline piir peab hõlmama sobivat täpselt määratletud geograafilist piirkonda;

| ii) | kulude-tulude analüüsis tuleb arvesse võtta kõiki asjaomaseid süsteemi ja geograafilise piirkonna piires olemas olevaid tsentraliseeritud või detsentraliseeritud tarneallikaid, sealhulgas käesoleva lisa III osa punktis 9 käsitletud tehnoloogiaid ning kütte ja jahutuse nõudluse suundi ja omadusi; |
| --- | --- |

ii)

kulude-tulude analüüsis tuleb arvesse võtta kõiki asjaomaseid süsteemi ja geograafilise piirkonna piires olemas olevaid tsentraliseeritud või detsentraliseeritud tarneallikaid, sealhulgas käesoleva lisa III osa punktis 9 käsitletud tehnoloogiaid ning kütte ja jahutuse nõudluse suundi ja omadusi;

| e) | eeldused:






  i) | liikmesriigid esitavad kulude-tulude analüüside tegemiseks peamiste sisend- ja väljundtegurite hinna ja diskontomäära prognoosid; |
| --- | --- | --- |

e)

eeldused:

i)

liikmesriigid esitavad kulude-tulude analüüside tegemiseks peamiste sisend- ja väljundtegurite hinna ja diskontomäära prognoosid;

| ii) | majandusanalüüsis kasutatav diskontomäär nüüdispuhasväärtuse arvutamiseks valitakse Euroopa või riiklike suuniste kohaselt; |
| --- | --- |

ii)

majandusanalüüsis kasutatav diskontomäär nüüdispuhasväärtuse arvutamiseks valitakse Euroopa või riiklike suuniste kohaselt;

| iii) | liikmesriigid kasutavad riiklikke, Euroopa tasandi või rahvusvahelisi energiahinna muutumise prognoose, kui need on riigi, piirkonna ja kohaliku konteksti puhul asjakohased; |
| --- | --- |

iii)

liikmesriigid kasutavad riiklikke, Euroopa tasandi või rahvusvahelisi energiahinna muutumise prognoose, kui need on riigi, piirkonna ja kohaliku konteksti puhul asjakohased;

| iv) | majandusanalüüsis kasutatavad hinnad peaksid kajastama sotsiaal-majanduslikke kulusid ja tulusid. Väliseid kulusid, nagu mõju keskkonnale ja tervisele, tuleks hõlmata võimalikul määral, see tähendab kui turuhind on olemas või kui see on juba arvesse võetud Euroopa tasandi või riigi õigusaktides; |
| --- | --- |

iv)

majandusanalüüsis kasutatavad hinnad peaksid kajastama sotsiaal-majanduslikke kulusid ja tulusid. Väliseid kulusid, nagu mõju keskkonnale ja tervisele, tuleks hõlmata võimalikul määral, see tähendab kui turuhind on olemas või kui see on juba arvesse võetud Euroopa tasandi või riigi õigusaktides;

| f) | tundlikkusanalüüs: projekti või projektide rühma kulude ja tulude hindamine peab hõlmama tundlikkusanalüüsi ning see peab põhinema muutuvteguritel, mis arvutuste tulemust olulisel määral mõjutavad, nt nagu erinevatel energiahinnad, nõudluse tasemed, diskontomäärad jm. |
| --- | --- |

f)

tundlikkusanalüüs: projekti või projektide rühma kulude ja tulude hindamine peab hõlmama tundlikkusanalüüsi ning see peab põhinema muutuvteguritel, mis arvutuste tulemust olulisel määral mõjutavad, nt nagu erinevatel energiahinnad, nõudluse tasemed, diskontomäärad jm.

IV osa

VÕIMALIKUD UUED STRATEEGIAD JA POLIITIKAMEETMED

| 11. | Ülevaade uutest seadusandlikest ja muudest kui seadusandlikest meetmetest (9) punktides 9 ja 10 kindlaks tehtud majanduspotentsiaali realiseerimiseks, millega seoses on kavandatud järgmine:






  a) | kasvuhoonegaaside heite vähendamine; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

kasvuhoonegaaside heite vähendamine;

| b) | primaarenergia sääst GWh aastas; |
| --- | --- |

b)

primaarenergia sääst GWh aastas;

| c) | mõju tõhusa koostootmise osakaalule; |
| --- | --- |

c)

mõju tõhusa koostootmise osakaalule;

| d) | mõju taastuvate energiaallikate osakaalule riigi energiaallikate jaotuses; |
| --- | --- |

d)

mõju taastuvate energiaallikate osakaalule riigi energiaallikate jaotuses;

| e) | seosed riikliku finantskavaga ning avaliku sektori eelarve ja turuosaliste kulude säästuga; |
| --- | --- |

e)

seosed riikliku finantskavaga ning avaliku sektori eelarve ja turuosaliste kulude säästuga;

| f) | kui neid on, siis riiklike toetusmeetmete hinnang, millele on lisatud aastaeelarve ja antav võimalik abi. |
| --- | --- |

f)

kui neid on, siis riiklike toetusmeetmete hinnang, millele on lisatud aastaeelarve ja antav võimalik abi.

---

(1)  Lõppkasutajate kütte- ja jahutusnõudluse rahuldamiseks vajalik soojusenergia kogus.

(2)  Kasutada tuleks kõige uuemaid andmeid.

(3)  Kasutada tuleks kõige uuemaid andmeid.

(4)  Pärast seda, kui direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 35 kohaselt on kehtestatud jahutuseks ja kaugjahutuseks kasutatud taastuvenergia koguse arvutamise metoodika, määratakse taastuvenergial põhinev jahutus kindlaks kooskõlas kõnealuse direktiiviga. Kuni selle ajani tehakse seda asjakohase riikliku metoodika kohaselt.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/844, millega muudetakse direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta ja direktiivi 2012/27/EL energiatõhususe kohta (ELT L 156, 19.6.2018, lk 75).

(6)  Majandusliku potentsiaali analüüsis tuleks esitada energiahulk (GW-tundides), mida on aastas võimalik toota iga analüüsitud tehnoloogiaga. Arvesse tuleks ka võtta energiasüsteemist tulenevaid piiranguid ja vastastikuseid seoseid. Analüüsis võib kasutada mudeleid, mis põhinevad eeldustel, mis kujutavad tavapäraste tehnoloogiate või süsteemide toimimist.

(7)  Sealhulgas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 15 lõikes 7 osutatud hindamine.

(8)  Viimane kuupäev poliitikasuundumuste arvessevõtmiseks lähtestsenaariumi jaoks on selle aasta lõpp, mis eelneb aastale, mille lõpuks tuleb esitada põhjalik hindamine. See tähendab, et neid poliitikasuundi, mis sätestati aasta jooksul enne põhjaliku hindamise esitamise tähtaega, ei ole vaja arvesse võtta.

(9)  Ülevaade peab hõlmama finantsmeetmeid ja -programme, mida saab põhjalike hindamise perioodi jooksul vastu võtta, ning see ei mõjuta riigiabi hindamise jaoks eraldi teatise andmist riiklike toetuskavade kohta.

---

XI LISA

KULUDE-TULUDE ANALÜÜS

Kulude-tulude analüüsis esitatakse teavet artikli 25 lõikes 3 ja artikli 26 lõikes 7 osutatud meetmete eesmärgil.

Kui kavandatakse ainult elektrit tootvat käitist või soojustagastuseta käitist, tuleb kavandatavat käitist või kavandatavat remontimist võrrelda võrdväärse, sama suurt elektri- või soojuskogust tootva, kuid heitsoojuse tagastusega käitisega, mis tarnib soojust tõhusa koostootmise või kaugkütte ja -jahutuse võrkude või mõlema kaudu.

Konkreetse geograafilise piirkonna piires võetakse hinnangus arvesse kavandatavat käitist ja mis tahes asjakohaseid olemasolevaid või potentsiaalseid kütte või jahutuse vajadustega piirkondi, millele saaks käitisest energiat tarnida, arvestades ratsionaalseid võimalusi, näiteks tehnilist teostatavust ja kaugust.

Süsteemi piiride määratlemisel arvestatakse kavandatavat käitist ja soojus- ja jahutuskoormust, näiteks hooneid ja tööstusprotsessi. Nimetatud süsteemi piires määratakse mõlemal juhul kindlaks soojuse ja elektri tootmise kogukulu ning võrreldakse neid omavahel.

Soojus- või -jahutuskoormus sisaldab olemasolevat soojus- või jahutuskoormust, näiteks tööstuskäitist või olemasolevat kaugkütte- või jahutussüsteemi, ning linnapiirkondades ka soojus- või jahutuskoormust ja kulu, mis tekiks, kui hoonete rühm või linnaosa saaks uue kaugkütte- või -jahutussüsteemi või ühendataks uue kaugkütte- või -jahutussüsteemiga või mõlemat.

Kulude-tulude analüüs põhineb kavandatava käitise ja võrreldava(te) käitis(t)e kirjeldusel, hõlmates vastavalt vajadusele elektri- ja soojusvõimsust, kütuseliiki, kavandatavat kasutust ja kavandatavat töötundide arvu igal aastal, asukohta ning elektri- ja soojusenergia nõudlust.

Heitsoojuse kasutamise hindamisel võetakse arvesse praegusi tehnoloogiaid. Hindamisel võetakse arvesse heitsoojuse otsest kasutamist või selle üleviimist kõrgemale temperatuurile või mõlemat. Käitises tekkiva heitsoojuse taaskasutamise korral hinnatakse vähemalt soojusvahetite, soojuspumpade ning soojusenergia elektrienergiaks muundamise tehnoloogia kasutamist. Väljaspool käitist tekkiva heitsoojuse taaskasutamise korral hinnatakse potentsiaalsete tarbimispunktidena vähemalt tööstusrajatisi, põllumajandusrajatisi ja kaugküttevõrke.

Võrdlemisel tuleb arvesse võtta soojusenergia nõudlust ning lähedal asuvates kütte- või jahutusvajadusega piirkondades kasutatavaid kütte- ja jahutusliike. Võrdlus hõlmab kavandatava ja võrreldava käitise infrastruktuuriga seotud kulusid.

Artikli 26 lõike 7 kohaselt tehtav kulude-tulude analüüs sisaldab majandusanalüüsi, mis hõlmab üksikutesse käitistesse investeerimisest ja nende käitamisest tulenevaid rahavoo tehinguid kajastavat finantsanalüüsi.

Positiivse tulude-kulude tulemusega projektideks loetakse sellised projektid, mille majandusanalüüsis ületab diskonteeritud tulude summa diskonteeritud kulude summa (kulude-tulude ülejääk).

Liikmesriigid kehtestavad juhtpõhimõtted majandusanalüüsi metoodika, eelduste ja ajaperspektiivi kohta.

Liikmesriigid võivad nõuda, et soojuselektrijaamu käitavad ettevõtjad, tööstusettevõtjad, kaugkütte ja -jahutuse võrgud või muud pooled, keda mõjutab määratletud süsteemi või geograafiline piir, esitaksid andmeid üksikute käitiste kulude ja tulude hindamiseks.

---

XII LISA

TÕHUSA KOOSTOOTMISEGA TOODETAVA ELEKTRIENERGIA PÄRITOLUTUNNISTUS

| 1) | Liikmesriigid võtavad meetmeid, millega tagatakse, et:






  a) | tõhusa koostootmisega toodetava elektrienergia päritolutunnistus:






  — | võimaldab tootjal näidata, et tema poolt müüdav elektrienergia on toodetud tõhusa koostootmisega; dokument antakse välja tootja taotluse korral; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Liikmesriigid võtavad meetmeid, millega tagatakse, et:

a)

tõhusa koostootmisega toodetava elektrienergia päritolutunnistus:

—

võimaldab tootjal näidata, et tema poolt müüdav elektrienergia on toodetud tõhusa koostootmisega; dokument antakse välja tootja taotluse korral;

| — | on täpne, usaldusväärne ja võltsimiskindel; |
| --- | --- |

—

on täpne, usaldusväärne ja võltsimiskindel;

| — | antakse välja, edastatakse ja tühistatakse elektrooniliselt; |
| --- | --- |

—

antakse välja, edastatakse ja tühistatakse elektrooniliselt;

| b) | tõhusa koostootmisega toodetud energiaühikut võetakse arvesse ainult üks kord. |
| --- | --- |

b)

tõhusa koostootmisega toodetud energiaühikut võetakse arvesse ainult üks kord.

| 2) | Artikli 26 lõikes 13 osutatud päritolutunnistus sisaldab vähemalt järgmist teavet:






  a) | selle käitise nimi, asukoht, tüüp ja (soojus- ja elektritootmise) võimsus, kus energia toodeti; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 26 lõikes 13 osutatud päritolutunnistus sisaldab vähemalt järgmist teavet:

a)

selle käitise nimi, asukoht, tüüp ja (soojus- ja elektritootmise) võimsus, kus energia toodeti;

| b) | tootmise kuupäev ja koht; |
| --- | --- |

b)

tootmise kuupäev ja koht;

| c) | selle kütuseallika madalam kütteväärtus, millest elektrienergia toodeti; |
| --- | --- |

c)

selle kütuseallika madalam kütteväärtus, millest elektrienergia toodeti;

| d) | koos elektrienergiaga toodetud soojuse kogus ja kasutamine; |
| --- | --- |

d)

koos elektrienergiaga toodetud soojuse kogus ja kasutamine;

| e) | III lisa kohase tõhusa koostootmisega toodetud elektrienergia kogus, mille kohta kehtib päritolutunnistus; |
| --- | --- |

e)

III lisa kohase tõhusa koostootmisega toodetud elektrienergia kogus, mille kohta kehtib päritolutunnistus;

| f) | primaarenergia sääst, mis on arvutatud III lisa kohaselt III lisa punktis d osutatud tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste alusel; |
| --- | --- |

f)

primaarenergia sääst, mis on arvutatud III lisa kohaselt III lisa punktis d osutatud tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste alusel;

| g) | tehase soojus- ja elektrienergia tootmise nominaalne kasutegur; |
| --- | --- |

g)

tehase soojus- ja elektrienergia tootmise nominaalne kasutegur;

| h) | kas käitis on saanud investeerimistoetust ja millises ulatuses; |
| --- | --- |

h)

kas käitis on saanud investeerimistoetust ja millises ulatuses;

| i) | kas käitis on saanud muul viisil toetust riikliku toetuskava raames, millises ulatuses ning millist liiki toetuskava raames; |
| --- | --- |

i)

kas käitis on saanud muul viisil toetust riikliku toetuskava raames, millises ulatuses ning millist liiki toetuskava raames;

| j) | kuupäev, mil käitis alustas tegevust, ning |
| --- | --- |

j)

kuupäev, mil käitis alustas tegevust, ning

| k) | väljaandmise kuupäev ja riik ning kordumatu identifitseerimisnumber. |
| --- | --- |

k)

väljaandmise kuupäev ja riik ning kordumatu identifitseerimisnumber.

Päritolutunnistuse standardühik on 1 MWh. See on seotud elektrienergia netotoodanguga, mis on mõõdetud käitise piiril ja eksporditud elektrivõrku.

---

XIII LISA

ENERGIAVÕRKUDE REGULEERIMISE JA ELEKTRIVÕRGUTARIIFIDE KEHTESTAMISE ENERGIATÕHUSUSE KRITEERIUMID

1.

Võrgutariifide hinnad on läbipaistvad, mittediskrimineerivad ja kooskõlas määruse (EL) 2019/943 artikliga 18 ning kajastavad võrkudes nõudluse poolel nõudluse rahuldamiseks võetud meetmete ja hajatootmisega saavutatud kulude kokkuhoidu, sealhulgas sellist kokkuhoidu, mis on saavutatud tänu elektrienergia edastamise või võrkudesse investeerimise kulude alandamisele ja võrgu optimaalsemale toimimisele.

2.

| a) | koormuse nihutamine tipptunnilt tipptunnivälisele ajale lõpptarbija kaudu, võttes arvesse taastuvenergia ning koostootmisest ja hajatootmisest saadava energia kättesaadavust; |
| --- | --- |

a)

koormuse nihutamine tipptunnilt tipptunnivälisele ajale lõpptarbija kaudu, võttes arvesse taastuvenergia ning koostootmisest ja hajatootmisest saadava energia kättesaadavust;

| b) | energiasääst, mille sõltumatud energiavahendajad on saavutanud hajutatud tarbijate nõudlusele reageerimisel; |
| --- | --- |

b)

energiasääst, mille sõltumatud energiavahendajad on saavutanud hajutatud tarbijate nõudlusele reageerimisel;

| c) | nõudluse vähenemine, mille energiateenuste pakkujad, sealhulgas energiateenuseid osutavad ettevõtted, on saavutanud energiatõhususe meetmetega; |
| --- | --- |

c)

nõudluse vähenemine, mille energiateenuste pakkujad, sealhulgas energiateenuseid osutavad ettevõtted, on saavutanud energiatõhususe meetmetega;

| d) | energiaallikate ühendamine ja energia edastamine madalamal pingel; |
| --- | --- |

d)

energiaallikate ühendamine ja energia edastamine madalamal pingel;

| e) | tarbimiskohale lähemal asuvate energiaallikate kasutamine ja |
| --- | --- |

e)

tarbimiskohale lähemal asuvate energiaallikate kasutamine ja

| f) | energia salvestamine. |
| --- | --- |

f)

energia salvestamine.

3.

| a) | ajatariifid; |
| --- | --- |

a)

ajatariifid;

| b) | tippajatariifide kehtestamine; |
| --- | --- |

b)

tippajatariifide kehtestamine;

| c) | reaalajatariifide kehtestamine ja |
| --- | --- |

c)

reaalajatariifide kehtestamine ja

| d) | tippaja soodustuste kehtestamine. |
| --- | --- |

d)

tippaja soodustuste kehtestamine.

---

XIV LISA

ÜLEKANDE- JA JAOTUSVÕRGUETTEVÕTJATELE ESITATAVAD ENERGIATÕHUSUSE NÕUDED

Ülekandevõrguettevõtjad ja jaotusvõrguettevõtjad teevad järgmist:

| a) | koostavad ja avaldavad standardreeglid, milles käsitletakse kulude kandmist ja jagamist seoses tehniliste kohandustega (näiteks võrguga liitumised, võrguarendustööd ja uute võrkude kasutuselevõtt, võrgu toimimise parandamine ja võrgureeglite mittediskrimineeriva rakendamise sätted), mida on vaja, et kaasata uusi tootjaid, kes tarnivad ühendatud võrku tõhusal koostootmisel toodetud elektrienergiat; |
| --- | --- |

a)

koostavad ja avaldavad standardreeglid, milles käsitletakse kulude kandmist ja jagamist seoses tehniliste kohandustega (näiteks võrguga liitumised, võrguarendustööd ja uute võrkude kasutuselevõtt, võrgu toimimise parandamine ja võrgureeglite mittediskrimineeriva rakendamise sätted), mida on vaja, et kaasata uusi tootjaid, kes tarnivad ühendatud võrku tõhusal koostootmisel toodetud elektrienergiat;

| b) | annavad igale uuele süsteemiga liituda soovivale elektritootjale, kelle toodang pärineb tõhusast koostootmisest, põhjalikku ja vajalikku teavet, sealhulgas:






  i) | ammendava ja üksikasjaliku liitumiskulude kalkulatsiooni; |
| --- | --- | --- |

b)

annavad igale uuele süsteemiga liituda soovivale elektritootjale, kelle toodang pärineb tõhusast koostootmisest, põhjalikku ja vajalikku teavet, sealhulgas:

i)

ammendava ja üksikasjaliku liitumiskulude kalkulatsiooni;

| ii) | võrguga liitumise taotluse vastuvõtmise ja menetlemise mõistliku ja täpse ajakava; |
| --- | --- |

ii)

võrguga liitumise taotluse vastuvõtmise ja menetlemise mõistliku ja täpse ajakava;

| iii) | kavandatava võrguga liitumise mõistliku soovitusliku ajakava. Kogu võrguga liitumise protsess ei tohiks kesta rohkem kui 24 kuud, pidades silmas, mis on mõistlikult võimalik ja mittediskrimineeriv; |
| --- | --- |

iii)

kavandatava võrguga liitumise mõistliku soovitusliku ajakava. Kogu võrguga liitumise protsess ei tohiks kesta rohkem kui 24 kuud, pidades silmas, mis on mõistlikult võimalik ja mittediskrimineeriv;

| c) | kehtestavad standardsed ja lihtsustatud liitumismenetlused tõhusate hajutatud koostootmisjaamade jaoks, et lihtsustada nende ühendamist võrku. |
| --- | --- |

c)

kehtestavad standardsed ja lihtsustatud liitumismenetlused tõhusate hajutatud koostootmisjaamade jaoks, et lihtsustada nende ühendamist võrku.

Punkti a esimeses lõigus osutatud reeglid peavad tuginema objektiivsetele, läbipaistvatele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele, mille kohaselt võetakse eelkõige arvesse kõik kõnealuste tootjate võrku ühendamise kulud ja tulud. Reeglitega võidakse ette näha eri tüüpi liitumist.

---

XV LISA

ENERGIATÕHUSUST KÄSITLEVATE LEPINGUTE VÕI NENDEGA SEOTUD TEHNILISTE KIRJELDUSTE MIINIMUMELEMENDID

| — | Enne lepingu sõlmimist tehtud analüüside ja energiaauditite tulemused ja neis esitatud soovitused, mis hõlmavad hoone energiakasutust energiatõhususe parandamise meetmete rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

Enne lepingu sõlmimist tehtud analüüside ja energiaauditite tulemused ja neis esitatud soovitused, mis hõlmavad hoone energiakasutust energiatõhususe parandamise meetmete rakendamiseks.

| — | Rakendatavate tõhususmeetmete või nende abil saavutatavate tulemuste selge ja läbipaistev loetelu. |
| --- | --- |

—

Rakendatavate tõhususmeetmete või nende abil saavutatavate tulemuste selge ja läbipaistev loetelu.

| — | Energiasääst, mille saavutamine tuleb tagada lepingus ette nähtud meetmete rakendamisega. |
| --- | --- |

—

Energiasääst, mille saavutamine tuleb tagada lepingus ette nähtud meetmete rakendamisega.

| — | Lepingu kestus ja täitmise etapid, etteteatamise tingimused ja periood. |
| --- | --- |

—

Lepingu kestus ja täitmise etapid, etteteatamise tingimused ja periood.

| — | Iga lepinguosalise kohustuste selge ja läbipaistev loetelu. |
| --- | --- |

—

Iga lepinguosalise kohustuste selge ja läbipaistev loetelu.

| — | Võrdluskuupäevad saavutatud säästu kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

—

Võrdluskuupäevad saavutatud säästu kindlaksmääramiseks.

| — | Meetme või meetmete paketi rakendamiseks tehtavate sammude selge ja läbipaistev loetelu ning vastavalt vajadusele nendega seotud kulud. |
| --- | --- |

—

Meetme või meetmete paketi rakendamiseks tehtavate sammude selge ja läbipaistev loetelu ning vastavalt vajadusele nendega seotud kulud.

| — | Kohustus lepinguga ette nähtud meetmed täielikult rakendada ning dokumenteerida kõik projekti jooksul tehtavad muudatused. |
| --- | --- |

—

Kohustus lepinguga ette nähtud meetmed täielikult rakendada ning dokumenteerida kõik projekti jooksul tehtavad muudatused.

| — | Kolmandate isikute kaasamisel allhankelepingutesse samaväärsete nõuete lisamist käsitlevad sätted. |
| --- | --- |

—

Kolmandate isikute kaasamisel allhankelepingutesse samaväärsete nõuete lisamist käsitlevad sätted.

| — | Projekti finantsmõjude selge ja läbipaistev kokkuvõte ning rahalise säästu jagunemine lepinguosaliste vahel, nimelt teenuseosutajale makstav tasu. |
| --- | --- |

—

Projekti finantsmõjude selge ja läbipaistev kokkuvõte ning rahalise säästu jagunemine lepinguosaliste vahel, nimelt teenuseosutajale makstav tasu.

| — | Selged ja läbipaistvad sätted, milles käsitletakse tagatud energiasäästu mõõtmist ja kontrolli ning kvaliteedikontrolli ja tagatisi. |
| --- | --- |

—

Selged ja läbipaistvad sätted, milles käsitletakse tagatud energiasäästu mõõtmist ja kontrolli ning kvaliteedikontrolli ja tagatisi.

| — | Sätted, milles selgitatakse menetlusi raamtingimuste muutumise korral, mis mõjutab lepingu sisu ja oodatavat tulemust, nimelt muutused energiahindades, käitise kasutamise intensiivsuses. |
| --- | --- |

—

Sätted, milles selgitatakse menetlusi raamtingimuste muutumise korral, mis mõjutab lepingu sisu ja oodatavat tulemust, nimelt muutused energiahindades, käitise kasutamise intensiivsuses.

| — | Üksikasjalik teave iga lepinguosalise kohustuste ja rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta. |
| --- | --- |

—

Üksikasjalik teave iga lepinguosalise kohustuste ja rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta.

---

XVI LISA

A osa

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos selle hilisemate muudatuste loeteluga (osutatud artiklis 39)

| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/27/EL
  (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1.) | |
| --- | --- |
| Nõukogu direktiiv 2013/12/EL
  (ELT L 141, 28.5.2013, lk 28.) | |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/844
  (ELT L 156, 19.6.2018, lk 75.) | ainult artikkel 2 |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/2002
  (ELT L 328, 21.12.2018, lk 210.) | |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1999
  (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.) | ainult artikkel 54 |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2019/504
  (ELT L 85 I, 27.3.2019, lk 66.) | ainult artikkel 1 |
| Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/826
  (ELT L 137, 23.5.2019, lk 3.) | |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/944
  (ELT L 158, 14.6.2019, lk 125.) | ainult artikkel 70 |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/27/EL

(ELT L 315, 14.11.2012, lk 1.)

Nõukogu direktiiv 2013/12/EL

(ELT L 141, 28.5.2013, lk 28.)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/844

(ELT L 156, 19.6.2018, lk 75.)

ainult artikkel 2

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/2002

(ELT L 328, 21.12.2018, lk 210.)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1999

(ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.)

ainult artikkel 54

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2019/504

(ELT L 85 I, 27.3.2019, lk 66.)

ainult artikkel 1

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/826

(ELT L 137, 23.5.2019, lk 3.)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/944

(ELT L 158, 14.6.2019, lk 125.)

ainult artikkel 70

B osa

Liikmesriigi õigusesse ülevõtmise tähtpäev (osutatud artiklis 39)

| Direktiiv | Ülevõtmise tähtpäev |
| --- | --- |
| 2012/27/EL | 5. juuni 2014 |
| (EL) 2018/844 | 10. märts 2020 |
| (EL) 2018/2002 | 25. juuni 2020, välja arvatud artikli 1 punktid 5–10 ning lisa punktid 3 ja 4
  25. oktoober 2020 seoses artikli 1 punktidega 5–10 ning lisa punktidega 3 ja 4 |
| (EL) 2019/944 | 31. detsember 2019 seoses artikli 70 punkti 5 alapunktiga a
  25. oktoober 2020 seoses artikli 70 punktiga 4
  31. detsember 2020 seoses artikli 70 punktidega 1–3, lõike 5 punktiga b ja lõikega 6 |

Direktiiv

Ülevõtmise tähtpäev

2012/27/EL

5. juuni 2014

(EL) 2018/844

10. märts 2020

(EL) 2018/2002

25. juuni 2020, välja arvatud artikli 1 punktid 5–10 ning lisa punktid 3 ja 4

25. oktoober 2020 seoses artikli 1 punktidega 5–10 ning lisa punktidega 3 ja 4

(EL) 2019/944

31. detsember 2019 seoses artikli 70 punkti 5 alapunktiga a

25. oktoober 2020 seoses artikli 70 punktiga 4

31. detsember 2020 seoses artikli 70 punktidega 1–3, lõike 5 punktiga b ja lõikega 6

---

XVII LISA

Vastavustabel

| Direktiiv 2012/27/EL | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 2 sissejuhatav osa | Artikli 2 sissejuhatav osa |
| Artikli 2 punkt 1 | Artikli 2 punkt 1 |
| – | Artikli 2 punktid 2, 3 ja 4 |
| Artikli 2 punkt 2 | Artikli 2 punkt 5 |
| Artikli 2 punkt 3 | Artikli 2 punkt 6 |
| – | Artikli 2 punkt 7 |
| Artikli 2 punkt 4 | Artikli 2 punkt 8 |
| Artikli 2 punkt 5 | Artikli 2 punkt 9 |
| Artikli 2 punkt 6 | Artikli 2 punkt 10 |
| Artikli 2 punkt 7 | Artikli 2 punkt 11 |
| Artikli 2 punkt 8 | Artikli 2 punkt 12 |
| Artikli 2 punkt 9 | – |
| Artikli 2 punkt 10 | Artikli 2 punkt 13 |
| – | Artikli 2 punktid 14 ja 15 |
| Artikli 2 punkt 11 | Artikli 2 punkt 16 |
| Artikli 2 punkt 12 | Artikli 2 punkt 17 |
| Artikli 2 punkt 13 | Artikli 2 punkt 18 |
| Artikli 2 punkt 14 | Artikli 2 punkt 19 |
| Artikli 2 punkt 15 | Artikli 2 punkt 20 |
| Artikli 2 punkt 16 | Artikli 2 punkt 21 |
| Artikli 2 punkt 17 | Artikli 2 punkt 22 |
| Artikli 2 punkt 18 | Artikli 2 punkt 23 |
| Artikli 2 punkt 19 | Artikli 2 punkt 24 |
| Artikli 2 punkt 20 | Artikli 2 punkt 25 |
| Artikli 2 punkt 21 | Artikli 2 punkt 26 |
| Artikli 2 punkt 22 | Artikli 2 punkt 27 |
| Artikli 2 punkt 23 | Artikli 2 punkt 28 |
| Artikli 2 punkt 24 | Artikli 2 punkt 29 |
| – | Artikli 2 punkt 30 |
| – | Artikli 2 punkt 31 |
| Artikli 2 punkt 25 | Artikli 2 punkt 32 |
| Artikli 2 punkt 26 | – |
| Artikli 2 punkt 27 | Artikli 2 punkt 33 |
| Artikli 2 punkt 28 | Artikli 2 punkt 34 |
| Artikli 2 punkt 29 | Artikli 2 punkt 35 |
| Artikli 2 punkt 30 | Artikli 2 punkt 36 |
| Artikli 2 punkt 31 | Artikli 2 punkt 37 |
| Artikli 2 punkt 32 | Artikli 2 punkt 38 |
| Artikli 2 punkt 33 | Artikli 2 punkt 39 |
| Artikli 2 punkt 34 | Artikli 2 punkt 40 |
| Artikli 2 punkt 35 | Artikli 2 punkt 41 |
| Artikli 2 punkt 36 | Artikli 2 punkt 42 |
| Artikli 2 punkt 37 | Artikli 2 punkt 43 |
| Artikli 2 punkt 38 | Artikli 2 punkt 44 |
| Artikli 2 punkt 39 | Artikli 2 punkt 45 |
| Artikli 2 punkt 40 | – |
| Artikli 2 punkt 41 | Artikli 2 punkt 46 |
| Artikli 2 punkt 42 | Artikli 2 punkt 47 |
| Artikli 2 punkt 43 | Artikli 2 punkt 48 |
| – | Artikli 2 punkt 49 |
| Artikli 2 punkt 44 | Artikli 2 punkt 50 |
| Artikli 2 punkt 45 | Artikli 2 punkt 51 |
| – | Artikli 2 punktid 52, 53, 54, 55 ja 56 |
| – | Artikkel 3 |
| – | Artikli 4 lõige 1 |
| Artikli 3 lõike 1 esimene lõik | Artikli 4 lõike 2 esimene lõik
  Artikli 4 lõike 2 teine lõik |
| Artikli 3 lõike 1 teise lõigu sissejuhatav tekst | Artikli 4 lõike 3 esimese lõigu sissejuhatav tekst |
| Artikli 3 lõike 1 teise lõigu punktid a ja b | Artikli 4 lõike 3 teise lõigu punktid a ja b |
| Artikli 3 lõike 1 teise lõigu punkt c | – |
| Artikli 3 lõike 1 teise lõigu punkt d | Artikli 4 lõike 3 teise lõigu punkt c |
| Artikli 3 lõike 1 kolmanda lõigu sissejuhatav tekst | – |
| – | Artikli 4 lõike 3 teise lõigu punkti d sissejuhatav tekst |
| – | Artikli 4 lõike 3 esimese lõigu punkti d alapunktid i, ii ja iii |
| Artikli 3 lõike 1 kolmanda lõigu punkt a | Artikli 4 lõike 3 esimese lõigu punkti d alapunkt iv |
| – | Artikli 4 lõike 3 esimese lõigu punkti e sissejuhatav tekst |
| Artikli 3 lõike 1 kolmanda lõigu punkt b | Artikli 4 lõike 3 esimese lõigu punkti e alapunkt i |
| Artikli 3 lõike 1 kolmanda lõigu punkt c | Artikli 4 lõike 3 esimese lõigu punkti e alapunkt ii |
| Artikli 3 lõike 1 kolmanda lõigu punkt d | Artikli 4 lõike 3 esimese lõigu punkti e alapunkt iii |
| Artikli 3 lõike 1 kolmanda lõigu punkt e | – |
| – | Artikli 4 lõike 3 esimese lõigu punkti e alapunkt iv |
| Artikli 3 lõiked 2 ja 3 | – |
| Artikli 3 lõige 4 | Artikli 35 lõige 6 |
| Artikli 3 lõiked 5 ja 6 | – |
| – | Artikli 4 lõige 4 |
| – | Artikli 4 lõige 5 |
| | Artikli 4 lõige 6 |
| | Artikli 4 lõige 7 |
| – | Artikkel 5 |
| Artikli 5 lõike 1 esimene lõik | Artikli 6 lõike 1 esimene lõik |
| Artikli 5 lõike 1 teine lõik | Artikli 6 lõike 1 viies lõik |
| – | Artikli 6 lõike 1 teine ja kolmas lõik |
| Artikli 5 lõike 1 kolmas lõik | Artikli 6 lõike 1 neljas lõik |
| Artikli 5 lõike 1 neljas ja viies lõik | – |
| Artikli 5 lõige 2
  - | Artikli 6 lõige 2
  Artikli 6 lõike 2 teine lõik |
| Artikli 5 lõige 3 | Artikli 6 lõige 3 |
| Artikli 5 lõige 4 | Artikli 6 lõige 4 |
| Artikli 5 lõige 5 | Artikli 6 lõige 5 |
| Artikli 5 lõike 5 esimese lõigu punkt b | Artikli 6 lõike 5 teise lõigu punkt c |
| – | Artikli 6 lõike 5 teise lõigu punkt b |
| Artikli 5 lõige 6 | Artikli 6 lõige 6 |
| – | Artikli 6 lõike 6 teise lõigu punkt a |
| Artikli 5 lõike 6 teine lõik | Artikli 6 lõike 6 teise lõigu punkt b |
| Artikli 5 lõike 6 kolmas lõik | Artikli 6 lõike 6 kolmas lõik |
| Artikli 5 lõige 7 | – |
| Artikli 6 lõike 1 esimene lõik | Artikli 7 lõike 1 esimene lõik |
| Artikli 6 lõike 1 teine lõik | Artikli 7 lõike 1 esimene lõik |
| | Artikli 7 lõike 1 teine lõik |
| | – |
| Artikli 6 lõiked 2, 3 ja 4 | Artikli 7 lõiked 2, 3 ja 4 |
| – | Artikli 7 lõiked 5, 6, 7 ja 8 |
| – | |
| Artikli 7 lõike 1 sissejuhatava teksti punktid a ja b | Artikli 8 lõike 1 sissejuhatava teksti punktid a ja b |
| – | Artikli 8 lõike 1 punkt c |
| Artikli 7 lõike 1 teine lõik | Artikli 8 lõige 5 |
| Artikli 7 lõike 1 kolmas lõik | Artikli 8 lõike 1 viies lõik |
| Artikli 7 lõike 1 neljas lõik | Artikli 8 lõike 1 neljas lõik |
| – | Artikli 8 lõiked 3 ja 4 |
| Artikli 7 lõige 2 | Artikli 8 lõige 6 |
| Artikli 7 lõige 3 | Artikli 8 lõige 7 |
| Artikli 7 lõige 4 | Artikli 8 lõige 8 |
| Artikli 7 lõige 5 | Artikli 8 lõige 9 |
| Artikli 7 lõige 6 | Artikli 8 lõige 10 |
| Artikli 7 lõige 7 | – |
| Artikli 7 lõige 8 | – |
| Artikli 7 lõige 9 | – |
| Artikli 7 lõige 10 | Artikli 8 lõige 2 |
| Artikli 7 lõige 11 | – |
| | Artikli 8 lõiked 11, 12 ja 13 |
| Artikli 7 lõige 12 | Artikli 8 lõige 14 |
| Artikli 7a lõige 1 | Artikli 9 lõige 1 |
| Artikli 7a lõige 2 | Artikli 9 lõige 3 |
| Artikli 7° lõige 3 | Artikli 9 lõige 4 |
| – | Artikli 9 lõige 2 |
| – | Artikli 9 lõiked 5, 6 ja 7 |
| Artikli 7a lõiked 4 ja 5 | Artikli 9 lõiked 8 ja 9 |
| – | Artikli 9 lõige 10 |
| Artikli 7a lõiked 6 ja 7 | Artikli 9 lõiked 11 ja 12 |
| Artikli 7b lõiked 1 ja 2 | Artikli 10 lõiked 1 ja 2 |
| – | Artikli 10 lõiked 3 ja 4 |
| – | Artikli 11 lõiked 1 ja 2 |
| – | Artikli 11 lõiked 3 ja 4 |
| Artikli 8 lõiked 1 ja 2 | Artikli 11 lõiked 5, 6 ja 7 |
| Artikli 8 lõiked 3 ja 4 | – |
| – | Artikli 11 lõige 8 |
| Artikli 8 lõige 5 | Artikli 11 lõige 9 |
| – | Artikli 11 lõige 10 |
| Artikli 8 lõige 6 | Artikli 11 lõige 11 |
| Artikli 8 lõige 7 | Artikli 11 lõige 12 |
| – | Artikkel 12 |
| Artikkel 9 | Artikkel 13 |
| Artikkel 9a | Artikkel 14 |
| Artikkel 9b | Artikkel 15 |
| Artikkel 9c | Artikkel 16 |
| Artikkel 10 | Artikkel 17 |
| Artikkel 10a | Artikkel 18 |
| Artikkel 11 | Artikkel 19 |
| Artikkel 12 | Artikkel 20 |
| – | Artikkel 21 |
| – | Artikli 22 lõige 1 |
| Artikli 12 lõige 1 | Artikli 22 lõige 2 |
| Artikli 12 lõike 2 sissejuhatav osa ja punkti a alapunktid i–v | Artikli 22 lõike 2 teise lõigu punktid a–g
  Artikli 22 lõike 2 teise lõigu punkt h |
| Artikli 12 lõike 2 punkt b | Artikli 22 lõike 3 kolmas lõik |
| – | Artikli 22 lõike 3 kolmanda lõigu punktid a ja b |
| Artikli 12 lõike 2 punkti b alapunktid i ja ii | Artikli 22 lõike 3 kolmanda lõigu punktid c ja d |
| – | Artikli 22 lõike 3 kolmanda lõigu punkt e |
| – | Artikli 22 lõiked 4–9 |
| – | Artikkel 23 |
| – | Artikkel 24 |
| Artikkel 13 | Artikkel 32 |
| Artikli 14 lõige 1 | Artikli 25 lõige 1 |
| – | Artikli 25 lõige 2 |
| Artikli 14 lõige 2 | Artikli 25 lõike 5 |
| Artikli 14 lõige 3 | Artikli 25 lõike 3 esimene lõik |
| – | Artikli 25 lõike 3 teine lõik |
| Artikli 14 lõige 4 | Artikli 25 lõige 4 |
| – | Artikli 25 lõige 6 |
| – | Artikli 26 lõiked 1, 2, 3, 4, 5 ja 6 |
| Artikli 14 lõike 5 sissejuhatav osa ja punkt a | Artikli 26 lõike 7 sissejuhatav osa ja punkt a |
| Artikli 14 lõike 5 punktid b, c ja d | – |
| – | Artikli 26 lõike 7 punktid b, c ja d ning teine lõik |
| Artikli 14 lõike 5 teine ja kolmas lõik | Artikli 26 lõike 7 kolmas ja neljas lõik |
| Artikli 14 lõike 6 punkt a | Artikli 26 lõike 8 punkt a |
| Artikli 14 lõike 6 punkt b | – |
| Artikli 14 lõike 6 punkt c | Artikli 26 lõike 8 punkt b |
| – | Artikli 26 lõike 8 punkt c |
| Artikli 14 lõike 6 teine ja kolmas lõik | Artikli 26 lõike 8 teine ja kolmas lõik |
| Artikli 14 lõiked 7, 8 ja 9 | Artikli 26 lõiked 9, 10 ja 11 |
| – | Artikli 26 lõige 12 |
| Artikli 14 lõiked 10 ja 11 | Artikli 26 lõiked 13 ja 14 |
| Artikli 15 lõike 1 esimene lõik | Artikli 27 lõige 1 |
| Artikli 15 lõike 1 teine ja kolmas lõik | – |
| – | Artikli 27 lõiked 2, 3 ja 4 |
| Artikli 15 lõike 1 neljas lõik | Artikli 27 lõige 5 |
| Artikli 15 lõiked 2 ja 2a | – |
| Artikli 15 lõiked 3, 4 ja 5, esimene lõik | Artikli 27 lõiked 6, 7 ja 8 |
| Artikli 15 lõike 5 teine lõik | – |
| Artikli 15 lõike 6 esimene lõik | – |
| Artikli 15 lõike 6 teine lõik | Artikli 27 lõige 9 |
| Artikli 15 lõige 7 | Artikli 27 lõige 10 |
| Artikli 15 lõike 9 esimene lõik | Artikli 27 lõige 11 |
| Artikli 15 lõike 9 teine lõik | – |
| Artikli 16 lõiked 1 ja 2 | – |
| – | Artikli 28 lõiked 1, 2, 3 ja 5 |
| Artikli 16 lõige 3 | Artikli 28 lõige 4 |
| Artikli 17 lõike 1 esimene lõik | – |
| Artikli 17 lõike 1 teine lõik | Artikli 30 lõige 3 |
| Artikli 17 lõige 2 | Artikli 22 lõige 7 |
| Artikli 17 lõige 3 | – |
| Artikli 17 lõige 4 | – |
| Artikli 17 lõige 5 | Artikli 22 lõige 10 |
| Artikli 18 lõike 1 sissejuhatav osa | Artikli 29 lõike 1 sissejuhatav osa |
| Artikli 18 lõike 1 punkti a alapunktid i ja ii | Artikli 29 lõike 1 punktid a ja b |
| – | Artikli 29 lõike 1 punktid c ja d |
| Artikli 18 lõike 1 punkt b | Artikli 29 lõige 2 |
| Artikli 18 lõike 1 punkt c | Artikli 29 lõige 3 |
| – | Artikli 29 lõige 4 |
| Artikli 18 lõike 1 punkti d alapunktid i ja ii | Artikli 29 lõike 5 punktid a ja b |
| – | Artikli 29 lõike 5 punkt c |
| Artikli 18 lõike 2 punktid a ja b | Artikli 29 lõike 6 punktid a ja b |
| Artikli 18 lõike 2 punktid c ja d | – |
| – | Artikli 29 lõike 6 punkt c |
| – | Artikli 29 lõige 7 |
| Artikli 18 lõige 3 | Artikli 29 lõige 8 |
| Artikli 19 lõike 1 punkt a | Artikli 22 lõike 5 esimene lõik |
| Artikli 19 lõike 1 punkt b | Artikli 7 lõike 7 esimene lõik |
| Artikli 19 lõike 1 teine lõik | Artikli 22 lõike 9 teine lõik |
| Artikli 19 lõige 2 | – |
| Artikli 20 lõiked 1 ja 2 | Artikli 30 lõiked 1 ja 2 |
| – | Artikli 30 lõige 3, 4 ja 5 |
| Artikli 20 lõiked 3, 3a, 3b ja 3c | Artikli 30 lõiked 6, 7, 8 ja 9 |
| Artikli 20 lõige 3d | Artikli 30 lõike 10 esimene lõik |
| – | Artikli 30 lõike 10 teine lõik |
| Artikli 20 lõiked 4, 5, 6 ja 7 | Artikli 30 lõiked 11, 13, 14 ja 15 |
| – | Artikli 30 lõige 12 |
| – | Artikli 30 lõige 16 |
| – | Artikli 30 lõiked 17 ja 18 |
| Artikkel 21 | Artikli 30 lõige 1 |
| IV lisa joonealune märkus 3 | Artikli 31 lõiked 2, 3 ja 4 |
| – | Artikli 31 lõige 5 |
| IV lisa joonealune märkus 3 | Artikli 31 lõiked 6 ja 7 |
| Artikli 22 lõiked 1 ja 2 | Artikli 33 lõiked 1 ja 2 |
| – | Artikli 33 lõige 3 |
| Artikkel 23 | Artikkel 34 |
| Artikli 24 lõiked 4a, 5 ja 6 | Artikli 35 lõiked 1, 2 ja 3 |
| Artikli 24 lõiked 7, 8, 9, 10 ja 12 | – |
| Artikli 24 lõiked 13 ja 14 | Artikli 35 lõiked 4 ja 5 |
| Artikli 24 lõike 15 sissejuhatav osa | Artikli 35 lõike 7 sissejuhatav osa |
| Artikli 24 lõike 15 punkt a | – |
| Artikli 24 lõike 15 punkt b | Artikli 35 lõike 7 punkt a |
| – | Artikli 35 lõike 7 punktid b, c, d, e, f, g ja h |
| – | Artikli 35 lõike 7 teine lõik |
| Artikli 24 lõige 8 | Artikli 35 lõike 7 kolmas lõik |
| Artikkel 25 | – |
| Artikkel 26 | – |
| Artikkel 28 | Artikkel 36 |
| – | Artikkel 37 |
| Artikli 27 esimene lõik | Artikli 38 esimene lõik |
| Artikli 27 teine lõik | – |
| Artikli 27 kolmas lõik | Artikli 38 teine lõik |
| | |
| Artikli 28 lõike 1 esimene lõik | Artikli 36 lõike 1 esimene lõik |
| Artikli 28 lõike 1 teine lõik | – |
| Artikli 28 lõike 1 kolmas ja neljas lõik | Artikli 36 lõike 1 teine lõik |
| Artikli 28 lõige 2 | Artikli 36 lõige 2 |
| Artikkel 29 | Artikkel 39 |
| – | Artikli 39 teine lõige |
| – | Artikli 39 kolmas lõige |
| Artikkel 30 | Artikkel 40 |
| – | I lisa |
| I lisa | II lisa |
| II lisa | III lisa |
| III lisa | IV lisa |
| IV lisa | – |
| V lisa | V lisa |
| VI lisa
  – | VI lisa
  VII lisa |
| VII lisa | VIII lisa |
| VIIa lisa | IX lisa |
| VIII lisa | X lisa |
| IX lisa | XI lisa |
| X lisa | XII lisa |
| XI lisa | XIII lisa |
| XII lisa | XIV lisa |
| XIII lisa | XV lisa |
| XV lisa | – |
| – | XVI lisa |
| – | XVII lisa |

Direktiiv 2012/27/EL

Käesolev direktiiv

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 2 sissejuhatav osa

Artikli 2 sissejuhatav osa

Artikli 2 punkt 1

Artikli 2 punkt 1

–

Artikli 2 punktid 2, 3 ja 4

Artikli 2 punkt 2

Artikli 2 punkt 5

Artikli 2 punkt 3

Artikli 2 punkt 6

–

Artikli 2 punkt 7

Artikli 2 punkt 4

Artikli 2 punkt 8

Artikli 2 punkt 5

Artikli 2 punkt 9

Artikli 2 punkt 6

Artikli 2 punkt 10

Artikli 2 punkt 7

Artikli 2 punkt 11

Artikli 2 punkt 8

Artikli 2 punkt 12

Artikli 2 punkt 9

–

Artikli 2 punkt 10

Artikli 2 punkt 13

–

Artikli 2 punktid 14 ja 15

Artikli 2 punkt 11

Artikli 2 punkt 16

Artikli 2 punkt 12

Artikli 2 punkt 17

Artikli 2 punkt 13

Artikli 2 punkt 18

Artikli 2 punkt 14

Artikli 2 punkt 19

Artikli 2 punkt 15

Artikli 2 punkt 20

Artikli 2 punkt 16

Artikli 2 punkt 21

Artikli 2 punkt 17

Artikli 2 punkt 22

Artikli 2 punkt 18

Artikli 2 punkt 23

Artikli 2 punkt 19

Artikli 2 punkt 24

Artikli 2 punkt 20

Artikli 2 punkt 25

Artikli 2 punkt 21

Artikli 2 punkt 26

Artikli 2 punkt 22

Artikli 2 punkt 27

Artikli 2 punkt 23

Artikli 2 punkt 28

Artikli 2 punkt 24

Artikli 2 punkt 29

–

Artikli 2 punkt 30

–

Artikli 2 punkt 31

Artikli 2 punkt 25

Artikli 2 punkt 32

Artikli 2 punkt 26

–

Artikli 2 punkt 27

Artikli 2 punkt 33

Artikli 2 punkt 28

Artikli 2 punkt 34

Artikli 2 punkt 29

Artikli 2 punkt 35

Artikli 2 punkt 30

Artikli 2 punkt 36

Artikli 2 punkt 31

Artikli 2 punkt 37

Artikli 2 punkt 32

Artikli 2 punkt 38

Artikli 2 punkt 33

Artikli 2 punkt 39

Artikli 2 punkt 34

Artikli 2 punkt 40

Artikli 2 punkt 35

Artikli 2 punkt 41

Artikli 2 punkt 36

Artikli 2 punkt 42

Artikli 2 punkt 37

Artikli 2 punkt 43

Artikli 2 punkt 38

Artikli 2 punkt 44

Artikli 2 punkt 39

Artikli 2 punkt 45

Artikli 2 punkt 40

–

Artikli 2 punkt 41

Artikli 2 punkt 46

Artikli 2 punkt 42

Artikli 2 punkt 47

Artikli 2 punkt 43

Artikli 2 punkt 48

–

Artikli 2 punkt 49

Artikli 2 punkt 44

Artikli 2 punkt 50

Artikli 2 punkt 45

Artikli 2 punkt 51

–

Artikli 2 punktid 52, 53, 54, 55 ja 56

–

Artikkel 3

–

Artikli 4 lõige 1

Artikli 3 lõike 1 esimene lõik

Artikli 4 lõike 2 esimene lõik

Artikli 4 lõike 2 teine lõik

Artikli 3 lõike 1 teise lõigu sissejuhatav tekst

Artikli 4 lõike 3 esimese lõigu sissejuhatav tekst

Artikli 3 lõike 1 teise lõigu punktid a ja b

Artikli 4 lõike 3 teise lõigu punktid a ja b

Artikli 3 lõike 1 teise lõigu punkt c

–

Artikli 3 lõike 1 teise lõigu punkt d

Artikli 4 lõike 3 teise lõigu punkt c

Artikli 3 lõike 1 kolmanda lõigu sissejuhatav tekst

–

–

Artikli 4 lõike 3 teise lõigu punkti d sissejuhatav tekst

–

Artikli 4 lõike 3 esimese lõigu punkti d alapunktid i, ii ja iii

Artikli 3 lõike 1 kolmanda lõigu punkt a

Artikli 4 lõike 3 esimese lõigu punkti d alapunkt iv

–

Artikli 4 lõike 3 esimese lõigu punkti e sissejuhatav tekst

Artikli 3 lõike 1 kolmanda lõigu punkt b

Artikli 4 lõike 3 esimese lõigu punkti e alapunkt i

Artikli 3 lõike 1 kolmanda lõigu punkt c

Artikli 4 lõike 3 esimese lõigu punkti e alapunkt ii

Artikli 3 lõike 1 kolmanda lõigu punkt d

Artikli 4 lõike 3 esimese lõigu punkti e alapunkt iii

Artikli 3 lõike 1 kolmanda lõigu punkt e

–

–

Artikli 4 lõike 3 esimese lõigu punkti e alapunkt iv

Artikli 3 lõiked 2 ja 3

–

Artikli 3 lõige 4

Artikli 35 lõige 6

Artikli 3 lõiked 5 ja 6

–

–

Artikli 4 lõige 4

–

Artikli 4 lõige 5

Artikli 4 lõige 6

Artikli 4 lõige 7

–

Artikkel 5

Artikli 5 lõike 1 esimene lõik

Artikli 6 lõike 1 esimene lõik

Artikli 5 lõike 1 teine lõik

Artikli 6 lõike 1 viies lõik

–

Artikli 6 lõike 1 teine ja kolmas lõik

Artikli 5 lõike 1 kolmas lõik

Artikli 6 lõike 1 neljas lõik

Artikli 5 lõike 1 neljas ja viies lõik

–

Artikli 5 lõige 2

-

Artikli 6 lõige 2

Artikli 6 lõike 2 teine lõik

Artikli 5 lõige 3

Artikli 6 lõige 3

Artikli 5 lõige 4

Artikli 6 lõige 4

Artikli 5 lõige 5

Artikli 6 lõige 5

Artikli 5 lõike 5 esimese lõigu punkt b

Artikli 6 lõike 5 teise lõigu punkt c

–

Artikli 6 lõike 5 teise lõigu punkt b

Artikli 5 lõige 6

Artikli 6 lõige 6

–

Artikli 6 lõike 6 teise lõigu punkt a

Artikli 5 lõike 6 teine lõik

Artikli 6 lõike 6 teise lõigu punkt b

Artikli 5 lõike 6 kolmas lõik

Artikli 6 lõike 6 kolmas lõik

Artikli 5 lõige 7

–

Artikli 6 lõike 1 esimene lõik

Artikli 7 lõike 1 esimene lõik

Artikli 6 lõike 1 teine lõik

Artikli 7 lõike 1 esimene lõik

Artikli 7 lõike 1 teine lõik

–

Artikli 6 lõiked 2, 3 ja 4

Artikli 7 lõiked 2, 3 ja 4

–

Artikli 7 lõiked 5, 6, 7 ja 8

–

Artikli 7 lõike 1 sissejuhatava teksti punktid a ja b

Artikli 8 lõike 1 sissejuhatava teksti punktid a ja b

–

Artikli 8 lõike 1 punkt c

Artikli 7 lõike 1 teine lõik

Artikli 8 lõige 5

Artikli 7 lõike 1 kolmas lõik

Artikli 8 lõike 1 viies lõik

Artikli 7 lõike 1 neljas lõik

Artikli 8 lõike 1 neljas lõik

–

Artikli 8 lõiked 3 ja 4

Artikli 7 lõige 2

Artikli 8 lõige 6

Artikli 7 lõige 3

Artikli 8 lõige 7

Artikli 7 lõige 4

Artikli 8 lõige 8

Artikli 7 lõige 5

Artikli 8 lõige 9

Artikli 7 lõige 6

Artikli 8 lõige 10

Artikli 7 lõige 7

–

Artikli 7 lõige 8

–

Artikli 7 lõige 9

–

Artikli 7 lõige 10

Artikli 8 lõige 2

Artikli 7 lõige 11

–

Artikli 8 lõiked 11, 12 ja 13

Artikli 7 lõige 12

Artikli 8 lõige 14

Artikli 7a lõige 1

Artikli 9 lõige 1

Artikli 7a lõige 2

Artikli 9 lõige 3

Artikli 7° lõige 3

Artikli 9 lõige 4

–

Artikli 9 lõige 2

–

Artikli 9 lõiked 5, 6 ja 7

Artikli 7a lõiked 4 ja 5

Artikli 9 lõiked 8 ja 9

–

Artikli 9 lõige 10

Artikli 7a lõiked 6 ja 7

Artikli 9 lõiked 11 ja 12

Artikli 7b lõiked 1 ja 2

Artikli 10 lõiked 1 ja 2

–

Artikli 10 lõiked 3 ja 4

–

Artikli 11 lõiked 1 ja 2

–

Artikli 11 lõiked 3 ja 4

Artikli 8 lõiked 1 ja 2

Artikli 11 lõiked 5, 6 ja 7

Artikli 8 lõiked 3 ja 4

–

–

Artikli 11 lõige 8

Artikli 8 lõige 5

Artikli 11 lõige 9

–

Artikli 11 lõige 10

Artikli 8 lõige 6

Artikli 11 lõige 11

Artikli 8 lõige 7

Artikli 11 lõige 12

–

Artikkel 12

Artikkel 9

Artikkel 13

Artikkel 9a

Artikkel 14

Artikkel 9b

Artikkel 15

Artikkel 9c

Artikkel 16

Artikkel 10

Artikkel 17

Artikkel 10a

Artikkel 18

Artikkel 11

Artikkel 19

Artikkel 12

Artikkel 20

–

Artikkel 21

–

Artikli 22 lõige 1

Artikli 12 lõige 1

Artikli 22 lõige 2

Artikli 12 lõike 2 sissejuhatav osa ja punkti a alapunktid i–v

Artikli 22 lõike 2 teise lõigu punktid a–g

Artikli 22 lõike 2 teise lõigu punkt h

Artikli 12 lõike 2 punkt b

Artikli 22 lõike 3 kolmas lõik

–

Artikli 22 lõike 3 kolmanda lõigu punktid a ja b

Artikli 12 lõike 2 punkti b alapunktid i ja ii

Artikli 22 lõike 3 kolmanda lõigu punktid c ja d

–

Artikli 22 lõike 3 kolmanda lõigu punkt e

–

Artikli 22 lõiked 4–9

–

Artikkel 23

–

Artikkel 24

Artikkel 13

Artikkel 32

Artikli 14 lõige 1

Artikli 25 lõige 1

–

Artikli 25 lõige 2

Artikli 14 lõige 2

Artikli 25 lõike 5

Artikli 14 lõige 3

Artikli 25 lõike 3 esimene lõik

–

Artikli 25 lõike 3 teine lõik

Artikli 14 lõige 4

Artikli 25 lõige 4

–

Artikli 25 lõige 6

–

Artikli 26 lõiked 1, 2, 3, 4, 5 ja 6

Artikli 14 lõike 5 sissejuhatav osa ja punkt a

Artikli 26 lõike 7 sissejuhatav osa ja punkt a

Artikli 14 lõike 5 punktid b, c ja d

–

–

Artikli 26 lõike 7 punktid b, c ja d ning teine lõik

Artikli 14 lõike 5 teine ja kolmas lõik

Artikli 26 lõike 7 kolmas ja neljas lõik

Artikli 14 lõike 6 punkt a

Artikli 26 lõike 8 punkt a

Artikli 14 lõike 6 punkt b

–

Artikli 14 lõike 6 punkt c

Artikli 26 lõike 8 punkt b

–

Artikli 26 lõike 8 punkt c

Artikli 14 lõike 6 teine ja kolmas lõik

Artikli 26 lõike 8 teine ja kolmas lõik

Artikli 14 lõiked 7, 8 ja 9

Artikli 26 lõiked 9, 10 ja 11

–

Artikli 26 lõige 12

Artikli 14 lõiked 10 ja 11

Artikli 26 lõiked 13 ja 14

Artikli 15 lõike 1 esimene lõik

Artikli 27 lõige 1

Artikli 15 lõike 1 teine ja kolmas lõik

–

–

Artikli 27 lõiked 2, 3 ja 4

Artikli 15 lõike 1 neljas lõik

Artikli 27 lõige 5

Artikli 15 lõiked 2 ja 2a

–

Artikli 15 lõiked 3, 4 ja 5, esimene lõik

Artikli 27 lõiked 6, 7 ja 8

Artikli 15 lõike 5 teine lõik

–

Artikli 15 lõike 6 esimene lõik

–

Artikli 15 lõike 6 teine lõik

Artikli 27 lõige 9

Artikli 15 lõige 7

Artikli 27 lõige 10

Artikli 15 lõike 9 esimene lõik

Artikli 27 lõige 11

Artikli 15 lõike 9 teine lõik

–

Artikli 16 lõiked 1 ja 2

–

–

Artikli 28 lõiked 1, 2, 3 ja 5

Artikli 16 lõige 3

Artikli 28 lõige 4

Artikli 17 lõike 1 esimene lõik

–

Artikli 17 lõike 1 teine lõik

Artikli 30 lõige 3

Artikli 17 lõige 2

Artikli 22 lõige 7

Artikli 17 lõige 3

–

Artikli 17 lõige 4

–

Artikli 17 lõige 5

Artikli 22 lõige 10

Artikli 18 lõike 1 sissejuhatav osa

Artikli 29 lõike 1 sissejuhatav osa

Artikli 18 lõike 1 punkti a alapunktid i ja ii

Artikli 29 lõike 1 punktid a ja b

–

Artikli 29 lõike 1 punktid c ja d

Artikli 18 lõike 1 punkt b

Artikli 29 lõige 2

Artikli 18 lõike 1 punkt c

Artikli 29 lõige 3

–

Artikli 29 lõige 4

Artikli 18 lõike 1 punkti d alapunktid i ja ii

Artikli 29 lõike 5 punktid a ja b

–

Artikli 29 lõike 5 punkt c

Artikli 18 lõike 2 punktid a ja b

Artikli 29 lõike 6 punktid a ja b

Artikli 18 lõike 2 punktid c ja d

–

–

Artikli 29 lõike 6 punkt c

–

Artikli 29 lõige 7

Artikli 18 lõige 3

Artikli 29 lõige 8

Artikli 19 lõike 1 punkt a

Artikli 22 lõike 5 esimene lõik

Artikli 19 lõike 1 punkt b

Artikli 7 lõike 7 esimene lõik

Artikli 19 lõike 1 teine lõik

Artikli 22 lõike 9 teine lõik

Artikli 19 lõige 2

–

Artikli 20 lõiked 1 ja 2

Artikli 30 lõiked 1 ja 2

–

Artikli 30 lõige 3, 4 ja 5

Artikli 20 lõiked 3, 3a, 3b ja 3c

Artikli 30 lõiked 6, 7, 8 ja 9

Artikli 20 lõige 3d

Artikli 30 lõike 10 esimene lõik

–

Artikli 30 lõike 10 teine lõik

Artikli 20 lõiked 4, 5, 6 ja 7

Artikli 30 lõiked 11, 13, 14 ja 15

–

Artikli 30 lõige 12

–

Artikli 30 lõige 16

–

Artikli 30 lõiked 17 ja 18

Artikkel 21

Artikli 30 lõige 1

IV lisa joonealune märkus 3

Artikli 31 lõiked 2, 3 ja 4

–

Artikli 31 lõige 5

IV lisa joonealune märkus 3

Artikli 31 lõiked 6 ja 7

Artikli 22 lõiked 1 ja 2

Artikli 33 lõiked 1 ja 2

–

Artikli 33 lõige 3

Artikkel 23

Artikkel 34

Artikli 24 lõiked 4a, 5 ja 6

Artikli 35 lõiked 1, 2 ja 3

Artikli 24 lõiked 7, 8, 9, 10 ja 12

–

Artikli 24 lõiked 13 ja 14

Artikli 35 lõiked 4 ja 5

Artikli 24 lõike 15 sissejuhatav osa

Artikli 35 lõike 7 sissejuhatav osa

Artikli 24 lõike 15 punkt a

–

Artikli 24 lõike 15 punkt b

Artikli 35 lõike 7 punkt a

–

Artikli 35 lõike 7 punktid b, c, d, e, f, g ja h

–

Artikli 35 lõike 7 teine lõik

Artikli 24 lõige 8

Artikli 35 lõike 7 kolmas lõik

Artikkel 25

–

Artikkel 26

–

Artikkel 28

Artikkel 36

–

Artikkel 37

Artikli 27 esimene lõik

Artikli 38 esimene lõik

Artikli 27 teine lõik

–

Artikli 27 kolmas lõik

Artikli 38 teine lõik

Artikli 28 lõike 1 esimene lõik

Artikli 36 lõike 1 esimene lõik

Artikli 28 lõike 1 teine lõik

–

Artikli 28 lõike 1 kolmas ja neljas lõik

Artikli 36 lõike 1 teine lõik

Artikli 28 lõige 2

Artikli 36 lõige 2

Artikkel 29

Artikkel 39

–

Artikli 39 teine lõige

–

Artikli 39 kolmas lõige

Artikkel 30

Artikkel 40

–

I lisa

I lisa

II lisa

II lisa

III lisa

III lisa

IV lisa

IV lisa

–

V lisa

V lisa

VI lisa

–

VI lisa

VII lisa

VII lisa

VIII lisa

VIIa lisa

IX lisa

VIII lisa

X lisa

IX lisa

XI lisa

X lisa

XII lisa

XI lisa

XIII lisa

XII lisa

XIV lisa

XIII lisa

XV lisa

XV lisa

–

–

XVI lisa

–

XVII lisa

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/112 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/112

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1792,

13. september 2023,

millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaati tehtav liidu muudatus („Ribera del Guadiana“ (KPN))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/33, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 veinisektori kaitstud päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kaitsetaotluste, vastuväite esitamise menetluse, kasutuspiirangute, tootespetsifikaatide muutmise, tühistamise ning märgistamise ja esitlusviisi osas, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon vaatas läbi taotluse, mille Hispaania edastas kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (2) artikliga 105 koostoimes delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikliga 15 ja milles soovitakse saada heakskiit kaitstud päritolunimetuse „Ribera del Guadiana“ tootespetsifikaati tehtavale liidu muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon vaatas läbi taotluse, mille Hispaania edastas kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (2) artikliga 105 koostoimes delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikliga 15 ja milles soovitakse saada heakskiit kaitstud päritolunimetuse „Ribera del Guadiana“ tootespetsifikaati tehtavale liidu muudatusele.

| (2) | Komisjon avaldas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 tootespetsifikaati tehtava liidu muudatuse heakskiitmise taotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon avaldas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 tootespetsifikaati tehtava liidu muudatuse heakskiitmise taotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

| (3) | Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet.

| (4) | Seega tuleks tootespetsifikaati tehtav liidu muudatus heaks kiita vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 koostoimes delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 15 lõikega 2, |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks tootespetsifikaati tehtav liidu muudatus heaks kiita vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 koostoimes delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 15 lõikega 2,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Ribera del Guadiana“ (KPN) tootespetsifikaati tehtav muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. september 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

2

(3)  
  ELT C 215, 19.6.2023, lk 25.

3

---

OTSUSED

| 20.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/114 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/114

---

LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJATE OTSUS (EL) 2023/1793,

15. september 2023,

millega nimetatakse ametisse kaks Üldkohtu kohtunikku

EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 254 ja 255,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Üldkohtu 23 kohtuniku ametiaeg lõppes 31. augustil 2019. |
| --- | --- |

(1)

Üldkohtu 23 kohtuniku ametiaeg lõppes 31. augustil 2019.

| (2) | Sellega seoses tehti ettepanek nimetada Üldkohtu kohtuniku ametikohale kuni 31. augustini 2025 Saulius Lukas KALĖDA. |
| --- | --- |

(2)

Sellega seoses tehti ettepanek nimetada Üldkohtu kohtuniku ametikohale kuni 31. augustini 2025 Saulius Lukas KALĖDA.

| (3) | Euroopa Liidu Kohtu põhikirja käsitleva protokolli nr 3 artiklite 5 ja 7 alusel ning seoses Sten FRIMODT NIELSENi tagasiastumisega tuleks tema järelejäänud ametiajaks kuni 31. augustini 2028 ametisse nimetada Üldkohtu kohtunik. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu Kohtu põhikirja käsitleva protokolli nr 3 artiklite 5 ja 7 alusel ning seoses Sten FRIMODT NIELSENi tagasiastumisega tuleks tema järelejäänud ametiajaks kuni 31. augustini 2028 ametisse nimetada Üldkohtu kohtunik.

| (4) | Vabanenud ametikohale esitati Louise SPANGSBERG GRØNFELDTi kandidatuur. |
| --- | --- |

(4)

Vabanenud ametikohale esitati Louise SPANGSBERG GRØNFELDTi kandidatuur.

| (5) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 alusel loodud komitee esitas pooldava arvamuse kõnealuste kandidaatide sobivuse kohta Üldkohtu kohtuniku ametikohale, |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 alusel loodud komitee esitas pooldava arvamuse kõnealuste kandidaatide sobivuse kohta Üldkohtu kohtuniku ametikohale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldkohtu kohtunikuks nimetatakse käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast kuni 31. augustini 2025 Saulius Lukas KALĖDA.

Artikkel 2

Üldkohtu kohtunikuks nimetatakse käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast kuni 31. augustini 2028 Louise SPANGSBERG GRØNFELDT.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 15. september 2023

eesistuja

M. ALONSO ALONSO

---

| 20.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/115 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/115

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/1794,

18. september 2023,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel riigihankekomitees võetav seisukoht seoses komitee eesistuja valimise töökorra vastuvõtmisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Riigihankeleping on Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames sõlmitud mõnepoolne leping, mille kohaselt avavad lepinguosalised üksteisele oma riigihanketuru. Kõnealuse lepingu läbivaadatud versioon jõustus 6. aprillil 2014 (edaspidi „läbivaadatud riigihankeleping“). |
| --- | --- |

(1)

Riigihankeleping on Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames sõlmitud mõnepoolne leping, mille kohaselt avavad lepinguosalised üksteisele oma riigihanketuru. Kõnealuse lepingu läbivaadatud versioon jõustus 6. aprillil 2014 (edaspidi „läbivaadatud riigihankeleping“).

| (2) | Läbivaadatud riigihankelepingu artikli XXI lõikega 1 asutatakse riigihankekomitee (edaspidi „komitee“), et anda lepinguosalistele võimalus pidada nõu läbivaadatud riigihankelepingu toimimise või selle eesmärkide edendamise üle. |
| --- | --- |

(2)

Läbivaadatud riigihankelepingu artikli XXI lõikega 1 asutatakse riigihankekomitee (edaspidi „komitee“), et anda lepinguosalistele võimalus pidada nõu läbivaadatud riigihankelepingu toimimise või selle eesmärkide edendamise üle.

| (3) | Läbivaadatud riigihankelepingu artikli XXI lõikes 1 on sätestatud, et komitee valib endale eesistuja. |
| --- | --- |

(3)

Läbivaadatud riigihankelepingu artikli XXI lõikes 1 on sätestatud, et komitee valib endale eesistuja.

| (4) | Komitee tegi kättesaadavaks eesistuja valimise töökorra eelnõu 12. mail 2023. |
| --- | --- |

(4)

Komitee tegi kättesaadavaks eesistuja valimise töökorra eelnõu 12. mail 2023.

| (5) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel komitees võetav seisukoht seoses kõnealuse töökorra vastuvõtmisega, kuna see töökord on liidu jaoks siduv. |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel komitees võetav seisukoht seoses kõnealuse töökorra vastuvõtmisega, kuna see töökord on liidu jaoks siduv.

| (6) | Seetõttu tuleks vastu võtta komitee poolt 12. mail 2023 kättesaadavaks tehtud eesistuja valimise töökorra eelnõu, et reguleerida komitee toimimist, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks vastu võtta komitee poolt 12. mail 2023 kättesaadavaks tehtud eesistuja valimise töökorra eelnõu, et reguleerida komitee toimimist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel riigihankelepinguga moodustatud riigihankekomitees, on toetada komitee eesistuja valimise töökorra vastuvõtmist.

Kõnealuse töökorra tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 18. september 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

L. PLANAS PUCHADES

---

WTO riigihankekomitee (edaspidi „komitee“) eesistuja valimise töökord

1)

Riigihankekomitees osalevad lepinguosalised valivad igal aastal oma esindajate seast eesistuja.

2)

Lepinguosalised võivad otsustada eesistuja ametiaega pikendada, tuginedes eesistuja järgmise aasta töökavale.

3)

Kandidaat valitakse eesistujaks kandidaadi võimekuse, kogemuse, valmisoleku ja kohustuste täitmiseks vajaliku pädevuse alusel. Eesistuja täidab oma ülesandeid enda nimel.

4)

Ametist lahkuv eesistuja peab valiku hõlbustamiseks konsultatsioone. Kui eesistujat ei ole, võivad lepinguosalised nimetada konsensuse alusel ajutise eesistuja või kutsuda lepinguosalist, kelle esindaja eelmine eesistuja oli, alustama selleks konsultatsioone.

5)

Enne konsultatsioone või nende käigus antakse eesistuja kandidaadile (kandidaatidele) võimalus esitada lepinguosalistele oma ettepanekud komitee eesistujaks olemise ajaks.

6)

Eesistuja nimetatakse ametisse komitee aasta esimesel korralisel kohtumisel. Kui eesistuja ametikoht vabaneb aasta keskel, püüavad lepinguosalised leida asendaja võimalikult kiiresti.

7)

Ametisse nimetamine jõustub eelmises lõikes nimetatud koosoleku lõpus. Kui sel ajal ei ole eesistujat ametis, asub uus eesistuja viivitamata ametisse.

8)

Eesistuja on ametis kuni järgmise kalendriaasta esimese korralise koosoleku lõpuni, välja arvatud juhul, kui eesistuja ei saa enam töötada või lahkub ametist varem.

9)

Kui lepinguosalised ei suuda eesistuja valimisel konsensusele jõuda ja komitee ei saa seetõttu täita oma kohustust korraldada koosolekuid vähemalt kord aastas, võib komitee nimetada kandidaatide hulgast konsensuse alusel ajutise eesistuja või paluda lepinguosalisel, kelle esindaja oli eelmine eesistuja, ajutiselt komitee koosolekuid korraldada, kuni on võimalik nimetada ametisse uus eesistuja.

10)

Lepinguosalised võivad otsustada käesolevat töökorda veelgi täiendada. Käesoleva töökorra võib viie aasta jooksul alates selle vastuvõtmisest läbi vaadata.

---

| 20.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/118 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/118

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/1795,

10. juuli 2023,

mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) 2016/679 ning käsitleb isikuandmete kaitse taseme piisavust ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 4745 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus), (1) eelkõige selle artikli 45 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

1.   SISSEJUHATUS

SISSEJUHATUS

| (1) | Määruses (EL) 2016/679 (2) on kehtestatud eeskirjad isikuandmete edastamiseks liidus asuvatelt vastutavatelt või volitatud töötlejatelt kolmandatesse riikidesse ja rahvusvahelistele organisatsioonidele ulatuses, milles selline edastamine kuulub määruse kohaldamisalasse. Andmete rahvusvahelise edastamise eeskirjad on sätestatud selle määruse V peatükis. Kuigi isikuandmete liikumine Euroopa Liidust väljaspool asuvatesse riikidesse ja neist riikidest Euroopa Liitu on piiriülese kaubanduse ja rahvusvahelise koostöö laiendamiseks hädavajalik, ei tohi andmete edastamisega kolmandatesse riikidesse või rahvusvahelistele organisatsioonidele kahjustada isikuandmete kaitse taset liidus (3). |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2016/679 (2) on kehtestatud eeskirjad isikuandmete edastamiseks liidus asuvatelt vastutavatelt või volitatud töötlejatelt kolmandatesse riikidesse ja rahvusvahelistele organisatsioonidele ulatuses, milles selline edastamine kuulub määruse kohaldamisalasse. Andmete rahvusvahelise edastamise eeskirjad on sätestatud selle määruse V peatükis. Kuigi isikuandmete liikumine Euroopa Liidust väljaspool asuvatesse riikidesse ja neist riikidest Euroopa Liitu on piiriülese kaubanduse ja rahvusvahelise koostöö laiendamiseks hädavajalik, ei tohi andmete edastamisega kolmandatesse riikidesse või rahvusvahelistele organisatsioonidele kahjustada isikuandmete kaitse taset liidus (3).

2

3

| (2) | Määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 3 alusel võib komisjon võtta rakendusaktiga vastu otsuse, et kolmas riik või kolmanda riigi territoorium või kolmanda riigi üks või mitu kindlaksmääratud sektorit tagab isikuandmete kaitse piisava taseme. Kui see tingimus on täidetud, võib edastada isikuandmeid sellesse kolmandasse riiki ilma täiendava loata, nagu on sätestatud määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõikes 1 ja põhjenduses 103. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 3 alusel võib komisjon võtta rakendusaktiga vastu otsuse, et kolmas riik või kolmanda riigi territoorium või kolmanda riigi üks või mitu kindlaksmääratud sektorit tagab isikuandmete kaitse piisava taseme. Kui see tingimus on täidetud, võib edastada isikuandmeid sellesse kolmandasse riiki ilma täiendava loata, nagu on sätestatud määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõikes 1 ja põhjenduses 103.

| (3) | Nagu on täpsustatud määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõikes 2, tuleb kaitse piisavuse otsuse vastuvõtmisel tugineda kolmanda riigi õiguskorra põhjalikule analüüsile, mis hõlmab nii andmete importijate suhtes kohaldatavaid eeskirju kui ka isikuandmetele juurdepääsul avaliku sektori asutustele kehtestatud piiranguid ja seotud tagatisi. Komisjon peab hindamisel kindlaks määrama, kas kõnealune kolmas riik tagab kaitsetaseme, mis „sisuliselt vastab“ liidus tagatud kaitsetasemele (direktiivi (EL) 2016/679 põhjendus 104). Seda, kas see nii on, tuleb hinnata liidu õigusaktide, eelkõige määruse (EL) 2016/679 ja Euroopa Liidu Kohtu (edaspidi „Euroopa Kohus“) praktika alusel (4). |
| --- | --- |

(3)

Nagu on täpsustatud määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõikes 2, tuleb kaitse piisavuse otsuse vastuvõtmisel tugineda kolmanda riigi õiguskorra põhjalikule analüüsile, mis hõlmab nii andmete importijate suhtes kohaldatavaid eeskirju kui ka isikuandmetele juurdepääsul avaliku sektori asutustele kehtestatud piiranguid ja seotud tagatisi. Komisjon peab hindamisel kindlaks määrama, kas kõnealune kolmas riik tagab kaitsetaseme, mis „sisuliselt vastab“ liidus tagatud kaitsetasemele (direktiivi (EL) 2016/679 põhjendus 104). Seda, kas see nii on, tuleb hinnata liidu õigusaktide, eelkõige määruse (EL) 2016/679 ja Euroopa Liidu Kohtu (edaspidi „Euroopa Kohus“) praktika alusel (4).

4

| (4) | Nagu Euroopa Kohus selgitas oma 6. oktoobri 2015. aasta otsuses kohtuasjas C-362/14 Maximillian Schrems vs. Data Protection Commissioner (edaspidi „Schrems“), (5) ei ole nõutav identne kaitsetase. Eelkõige võivad vahendid, mida asjaomane kolmas riik isikuandmete kaitsmiseks kasutab, erineda nendest, mida Euroopa Liidus rakendatakse, kuivõrd need osutuvad praktikas kaitse piisava taseme tagamisel tulemuslikuks (6). Kaitse piisavuse nõue ei eelda seega, et liidu õigusnorme tuleb punkt-punktilt kopeerida. Küsimus on pigem selles, kas välisriigi süsteem tervikuna tagab privaatsusõiguste sisu, nende tõhusa rakendamise, järelevalve ja täitmise tagamise kaudu nõutava isikuandmete kaitse taseme (7). Kõnealuse kohtuotsuse kohaselt peaks komisjon selle nõude kohaldamisel lisaks eelkõige hindama, kas kõnealuse kolmanda riigi õigusraamistik näeb ette eeskirjad, mille eesmärk on piirata sekkumisi nende isikute põhiõigustesse, kelle andmeid liidust edastatakse, kusjuures neid sekkumisi on selle riigi asutustel lubatud toime panna, kui nad taotlevad õiguspäraseid eesmärke, nagu riiklik julgeolek, ja mis tagavad sedalaadi sekkumiste vastu tõhusa õigusliku kaitse (8). Selle kohta annab juhiseid ka Euroopa Andmekaitsenõukogu piisavuse viitedokument, mille eesmärk on seda nõuet veelgi selgitada (9). |
| --- | --- |

(4)

Nagu Euroopa Kohus selgitas oma 6. oktoobri 2015. aasta otsuses kohtuasjas C-362/14 Maximillian Schrems vs. Data Protection Commissioner (edaspidi „Schrems“), (5) ei ole nõutav identne kaitsetase. Eelkõige võivad vahendid, mida asjaomane kolmas riik isikuandmete kaitsmiseks kasutab, erineda nendest, mida Euroopa Liidus rakendatakse, kuivõrd need osutuvad praktikas kaitse piisava taseme tagamisel tulemuslikuks (6). Kaitse piisavuse nõue ei eelda seega, et liidu õigusnorme tuleb punkt-punktilt kopeerida. Küsimus on pigem selles, kas välisriigi süsteem tervikuna tagab privaatsusõiguste sisu, nende tõhusa rakendamise, järelevalve ja täitmise tagamise kaudu nõutava isikuandmete kaitse taseme (7). Kõnealuse kohtuotsuse kohaselt peaks komisjon selle nõude kohaldamisel lisaks eelkõige hindama, kas kõnealuse kolmanda riigi õigusraamistik näeb ette eeskirjad, mille eesmärk on piirata sekkumisi nende isikute põhiõigustesse, kelle andmeid liidust edastatakse, kusjuures neid sekkumisi on selle riigi asutustel lubatud toime panna, kui nad taotlevad õiguspäraseid eesmärke, nagu riiklik julgeolek, ja mis tagavad sedalaadi sekkumiste vastu tõhusa õigusliku kaitse (8). Selle kohta annab juhiseid ka Euroopa Andmekaitsenõukogu piisavuse viitedokument, mille eesmärk on seda nõuet veelgi selgitada (9).

vs.

5

6

7

8

9

| (5) | Eraelu puutumatuse ja andmekaitse suhtes kohaldatavat standardit seoses põhiõigustesse sekkumisega selgitas Euroopa Kohus oma 16. juuli 2020. aasta otsuses kohtuasjas C-311/18, Data Protection Commissioner vs. Facebook Ireland Limited ja Maximillian Schrems (Schrems II), millega tunnistati kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1250 (10) varasema Atlandi-ülese andmevoo raamistiku ehk ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield kohta. Euroopa Kohus leidis, et isikuandmete kaitse piirangud, mis tulenevad USA riigisisesest õigusnormidest, mis reguleerivad USA avaliku võimu asutuste õigust pääseda riikliku julgeoleku eesmärgil juurde liidust USAsse edastatavatele isikuandmetele, ei olnud piiritletud viisil, mis vastaks nõuetele, mis on oma andmekaitseõigusesse sekkumise vajalikkuse ja proportsionaalsuse mõttes sisuliselt samaväärsed liidu õigusega (11). Euroopa Kohus leidis ka, et andmesubjektidele, kelle andmeid edastatakse Ameerika Ühendriikidesse, ei ole kättesaadav õiguskaitsevahend sellises organis, kes pakub harta artiklis 47, mis käsitleb õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, ette nähtutega sisuliselt samaväärseid kaitsemeetmeid (12). |
| --- | --- |

(5)

Eraelu puutumatuse ja andmekaitse suhtes kohaldatavat standardit seoses põhiõigustesse sekkumisega selgitas Euroopa Kohus oma 16. juuli 2020. aasta otsuses kohtuasjas C-311/18, Data Protection Commissioner vs. Facebook Ireland Limited ja Maximillian Schrems (Schrems II), millega tunnistati kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1250 (10) varasema Atlandi-ülese andmevoo raamistiku ehk ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield kohta. Euroopa Kohus leidis, et isikuandmete kaitse piirangud, mis tulenevad USA riigisisesest õigusnormidest, mis reguleerivad USA avaliku võimu asutuste õigust pääseda riikliku julgeoleku eesmärgil juurde liidust USAsse edastatavatele isikuandmetele, ei olnud piiritletud viisil, mis vastaks nõuetele, mis on oma andmekaitseõigusesse sekkumise vajalikkuse ja proportsionaalsuse mõttes sisuliselt samaväärsed liidu õigusega (11). Euroopa Kohus leidis ka, et andmesubjektidele, kelle andmeid edastatakse Ameerika Ühendriikidesse, ei ole kättesaadav õiguskaitsevahend sellises organis, kes pakub harta artiklis 47, mis käsitleb õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, ette nähtutega sisuliselt samaväärseid kaitsemeetmeid (12).

vs.

10

11

12

| (6) | Pärast Schrems II kohtuotsust alustas komisjon läbirääkimisi USA valitsusega, et võtta vastu võimalik uus kaitse piisavuse otsus, mis vastaks määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 2 nõuetele, nagu Euroopa Kohus neid tõlgendas. Nende arutelude tulemusena võtsid Ameerika Ühendriigid 7. oktoobril 2022 vastu täidesaatva korralduse 14086 „Enhancing Safeguards for US Signals Intelligence Activities“ („USA signaaliluuretegevuse kaitsemeetmete tõhustamine“, edaspidi „korraldus EO 14086“), mida täiendab USA justiitsministri määrus andmekaitseasju läbivaatava kohtu kohta (edaspidi „justiitsministri määrus“) (13). Lisaks on ajakohastatud raamistikku, mida kohaldatakse nende kaubandusüksuste suhtes, kes töötlevad käesoleva otsuse alusel liidust edastatud andmeid, ehk ELi-USA andmekaitseraamistikku. |
| --- | --- |

(6)

Pärast Schrems II kohtuotsust alustas komisjon läbirääkimisi USA valitsusega, et võtta vastu võimalik uus kaitse piisavuse otsus, mis vastaks määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 2 nõuetele, nagu Euroopa Kohus neid tõlgendas. Nende arutelude tulemusena võtsid Ameerika Ühendriigid 7. oktoobril 2022 vastu täidesaatva korralduse 14086 „Enhancing Safeguards for US Signals Intelligence Activities“ („USA signaaliluuretegevuse kaitsemeetmete tõhustamine“, edaspidi „korraldus EO 14086“), mida täiendab USA justiitsministri määrus andmekaitseasju läbivaatava kohtu kohta (edaspidi „justiitsministri määrus“) (13). Lisaks on ajakohastatud raamistikku, mida kohaldatakse nende kaubandusüksuste suhtes, kes töötlevad käesoleva otsuse alusel liidust edastatud andmeid, ehk ELi-USA andmekaitseraamistikku.

13

| (7) | Komisjon on USA õigust ja tava, sealhulgas korraldust EO 14086 ja justiitsministri määrust, põhjalikult uurinud. Põhjendustes 9–200 esitatud järelduste põhjal leiab komisjon, et Ameerika Ühendriigid tagavad piisava kaitsetaseme isikuandmetele, mis on ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel edastatud liidus asuvalt vastutavalt töötlejalt või volitatud töötlejalt (14) põhimõtete järgimist kinnitanud organisatsioonidele Ameerika Ühendriikides. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on USA õigust ja tava, sealhulgas korraldust EO 14086 ja justiitsministri määrust, põhjalikult uurinud. Põhjendustes 9–200 esitatud järelduste põhjal leiab komisjon, et Ameerika Ühendriigid tagavad piisava kaitsetaseme isikuandmetele, mis on ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel edastatud liidus asuvalt vastutavalt töötlejalt või volitatud töötlejalt (14) põhimõtete järgimist kinnitanud organisatsioonidele Ameerika Ühendriikides.

14

| (8) | Käesoleva otsuse kohaselt võib edastada isikuandmeid liidus asuvatelt vastutavatelt või volitatud töötlejatelt (15) Ameerika Ühendriikides asuvatele põhimõtete järgimist kinnitanud organisatsioonidele ilma, et oleks vaja taotleda lisaluba. Otsus ei mõjuta selliste organisatsioonide suhtes määruse (EL) 2016/679 otsest kohaldamist, kui täidetud on selle territoriaalse kohaldamisala tingimused, mis on sätestatud määruse artiklis 3. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsuse kohaselt võib edastada isikuandmeid liidus asuvatelt vastutavatelt või volitatud töötlejatelt (15) Ameerika Ühendriikides asuvatele põhimõtete järgimist kinnitanud organisatsioonidele ilma, et oleks vaja taotleda lisaluba. Otsus ei mõjuta selliste organisatsioonide suhtes määruse (EL) 2016/679 otsest kohaldamist, kui täidetud on selle territoriaalse kohaldamisala tingimused, mis on sätestatud määruse artiklis 3.

15

2.   ELi-USA ANDMEKAITSERAAMISTIK

ELi-USA ANDMEKAITSERAAMISTIK

2.1.   Isikuline ja esemeline kohaldamisala

Isikuline ja esemeline kohaldamisala

2.1.1.   
  Põhimõtete järgimist kinnitanud organisatsioonid

Põhimõtete järgimist kinnitanud organisatsioonid

| (9) | ELi-USA andmekaitseraamistik põhineb kinnituste süsteemil, mille kohaselt USA organisatsioonid kohustuvad järgima teatavaid eraelu puutumatuse põhimõtteid ehk ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtteid, sealhulgas täiendavaid põhimõtteid (edaspidi üheskoos „põhimõtted“), mille on välja andnud Ameerika Ühendriikide kaubandusministeerium ja mis on esitatud käesoleva otsuse I lisas (16). Selleks et saada õigus ELi-USA andmekaitseraamistiku kohasele kinnitamisele, peab organisatsioon tunnustama föderaalse kaubanduskomisjoni või USA transpordiministeeriumi volitusi uurimise läbiviimiseks ja täitmise tagamiseks (17). Põhimõtted rakenduvad kohe pärast kinnitamist. Nagu põhjendustes 48–52 üksikasjalikumalt selgitatud, peavad ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevad organisatsioonid põhimõtete järgimist igal aastal uuesti kinnitama (18). |
| --- | --- |

(9)

ELi-USA andmekaitseraamistik põhineb kinnituste süsteemil, mille kohaselt USA organisatsioonid kohustuvad järgima teatavaid eraelu puutumatuse põhimõtteid ehk ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtteid, sealhulgas täiendavaid põhimõtteid (edaspidi üheskoos „põhimõtted“), mille on välja andnud Ameerika Ühendriikide kaubandusministeerium ja mis on esitatud käesoleva otsuse I lisas (16). Selleks et saada õigus ELi-USA andmekaitseraamistiku kohasele kinnitamisele, peab organisatsioon tunnustama föderaalse kaubanduskomisjoni või USA transpordiministeeriumi volitusi uurimise läbiviimiseks ja täitmise tagamiseks (17). Põhimõtted rakenduvad kohe pärast kinnitamist. Nagu põhjendustes 48–52 üksikasjalikumalt selgitatud, peavad ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevad organisatsioonid põhimõtete järgimist igal aastal uuesti kinnitama (18).

16

17

18

2.1.2.   
  Isikuandmete ja vastutava töötleja ning esindaja mõiste määratlus

Isikuandmete ja vastutava töötleja ning esindaja mõiste määratlus

| (10) | ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel pakutav kaitse kehtib kõigile isikuandmetele, mis edastatakse liidust USAs asuvatele organisatsioonidele, kes on esitanud kaubandusministeeriumile kinnituse põhimõtete järgimise kohta, välja arvatud ajakirjandusliku materjali trükis või eetris avaldamiseks või muul moel avalikuks edastamiseks kogutud andmed ning massiteabevahendite arhiivide levitatavas varem avaldatud materjalis sisalduv teave (19). Seetõttu ei saa sellist teavet ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel edastada. |
| --- | --- |

(10)

ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel pakutav kaitse kehtib kõigile isikuandmetele, mis edastatakse liidust USAs asuvatele organisatsioonidele, kes on esitanud kaubandusministeeriumile kinnituse põhimõtete järgimise kohta, välja arvatud ajakirjandusliku materjali trükis või eetris avaldamiseks või muul moel avalikuks edastamiseks kogutud andmed ning massiteabevahendite arhiivide levitatavas varem avaldatud materjalis sisalduv teave (19). Seetõttu ei saa sellist teavet ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel edastada.

19

| (11) | Põhimõtetes on isikuandmed määratletud samamoodi nagu määruses (EL) 2016/679, st kui „tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta käivad isikuandmete kaitse üldmääruse kohaldamisalasse kuuluvad andmed, mida Ameerika Ühendriikides asuv organisatsioon EList saab ja mis tahes vormis salvestab“ (20). Seega hõlmavad need ka pseudonüümitud (või võtme ja koodiga varustatud) uurimisandmeid (sealhulgas juhul, kui võtit ei jagata vastuvõtva USA organisatsiooniga) (21). Samamoodi on töötlemise mõiste määratletud kui „iga isikuandmetega tehtav toiming või toimingute kogum, olenemata sellest, kas see on automatiseeritud või mitte, näiteks kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine või muutmine, väljavõtete tegemine, järelpärimise teostamine, kasutamine, üleandmine või levitamine ja kustutamine või hävitamine“ (22). |
| --- | --- |

(11)

Põhimõtetes on isikuandmed määratletud samamoodi nagu määruses (EL) 2016/679, st kui „tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta käivad isikuandmete kaitse üldmääruse kohaldamisalasse kuuluvad andmed, mida Ameerika Ühendriikides asuv organisatsioon EList saab ja mis tahes vormis salvestab“ (20). Seega hõlmavad need ka pseudonüümitud (või võtme ja koodiga varustatud) uurimisandmeid (sealhulgas juhul, kui võtit ei jagata vastuvõtva USA organisatsiooniga) (21). Samamoodi on töötlemise mõiste määratletud kui „iga isikuandmetega tehtav toiming või toimingute kogum, olenemata sellest, kas see on automatiseeritud või mitte, näiteks kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine või muutmine, väljavõtete tegemine, järelpärimise teostamine, kasutamine, üleandmine või levitamine ja kustutamine või hävitamine“ (22).

20

21

22

| (12) | ELi-USA andmekaitseraamistikku kohaldatakse USAs asuvate organisatsioonide suhtes, kes loetakse vastutavaks töötlejaks (st isik või organisatsioon, kes üksi või koos teistega määrab kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid ja vahendid) (23) või volitatud töötlejaks (st vastutava töötleja nimel tegutsevad esindajad) (24). USA volitatud töötlejad peavad olema sõlminud lepingu, mille kohaselt nad tegutsevad ainult juhiste kohaselt, mille nad on saanud ELi vastutavalt töötlejalt, keda nad abistavad põhimõtete kohaseid õigusi kasutavate isikute taotlustele vastamisel (25). Alamtöötlemise korral peab volitatud töötleja sõlmima lisaks alamtöötlejaga lepingu, millega tagatakse põhimõtetes kehtestatuga samal tasemel kaitse, ja astuma samme selle nõuetekohase rakendamise tagamiseks (26). |
| --- | --- |

(12)

ELi-USA andmekaitseraamistikku kohaldatakse USAs asuvate organisatsioonide suhtes, kes loetakse vastutavaks töötlejaks (st isik või organisatsioon, kes üksi või koos teistega määrab kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid ja vahendid) (23) või volitatud töötlejaks (st vastutava töötleja nimel tegutsevad esindajad) (24). USA volitatud töötlejad peavad olema sõlminud lepingu, mille kohaselt nad tegutsevad ainult juhiste kohaselt, mille nad on saanud ELi vastutavalt töötlejalt, keda nad abistavad põhimõtete kohaseid õigusi kasutavate isikute taotlustele vastamisel (25). Alamtöötlemise korral peab volitatud töötleja sõlmima lisaks alamtöötlejaga lepingu, millega tagatakse põhimõtetes kehtestatuga samal tasemel kaitse, ja astuma samme selle nõuetekohase rakendamise tagamiseks (26).

23

24

25

26

2.2.   ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtted

ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtted

2.2.1.   
  Eesmärgi piiramise ja valikuvõimaluse põhimõte

Eesmärgi piiramise ja valikuvõimaluse põhimõte

| (13) | Isikuandmeid töödeldakse õiguspäraselt ja õiglaselt. Isikuandmeid tuleks koguda konkreetsel eesmärgil ja kasutada seejärel üksnes määral, mis on kooskõlas töötlemise eesmärgiga. |
| --- | --- |

(13)

Isikuandmeid töödeldakse õiguspäraselt ja õiglaselt. Isikuandmeid tuleks koguda konkreetsel eesmärgil ja kasutada seejärel üksnes määral, mis on kooskõlas töötlemise eesmärgiga.

| (14) | ELi-USA andmekaitseraamistikus tagatakse see erinevate põhimõtete abil. Esiteks ei tohi organisatsioon andmete terviklikkuse ja eesmärgi piiramise põhimõtte kohaselt, sarnaselt määruse (EL) 2016/679 artikli 5 lõike 1 punktiga b, töödelda isikuandmeid viisil, mis ei vasta eesmärgile, milleks need algselt koguti või milleks andmesubjekt seejärel loa andis (27). |
| --- | --- |

(14)

ELi-USA andmekaitseraamistikus tagatakse see erinevate põhimõtete abil. Esiteks ei tohi organisatsioon andmete terviklikkuse ja eesmärgi piiramise põhimõtte kohaselt, sarnaselt määruse (EL) 2016/679 artikli 5 lõike 1 punktiga b, töödelda isikuandmeid viisil, mis ei vasta eesmärgile, milleks need algselt koguti või milleks andmesubjekt seejärel loa andis (27).

andmete terviklikkuse ja eesmärgi piiramise põhimõtte

27

| (15) | Teiseks peab organisatsioon enne isikuandmete kasutamist uuel (muudetud) eesmärgil, mis on oluliselt erinev, kuid vastab siiski algsele eesmärgile, või nende avaldamiseks kolmandale isikule, andma andmesubjektidele kooskõlas valikuvõimaluse põhimõttega (28) võimaluse esitada vastuväide (opt-out) selge, arusaadava ja kergesti kättesaadava mehhanismi kaudu. Oluline on, et see põhimõte ei asenda eesmärgiga vastuolus oleva andmete töötlemise sõnaselget keeldu (29). |
| --- | --- |

(15)

Teiseks peab organisatsioon enne isikuandmete kasutamist uuel (muudetud) eesmärgil, mis on oluliselt erinev, kuid vastab siiski algsele eesmärgile, või nende avaldamiseks kolmandale isikule, andma andmesubjektidele kooskõlas valikuvõimaluse põhimõttega (28) võimaluse esitada vastuväide (opt-out) selge, arusaadava ja kergesti kättesaadava mehhanismi kaudu. Oluline on, et see põhimõte ei asenda eesmärgiga vastuolus oleva andmete töötlemise sõnaselget keeldu (29).

valikuvõimaluse põhimõttega

28

opt-out

29

2.2.2.   
  Isikuandmete eriliikide töötlemine

Isikuandmete eriliikide töötlemine

| (16) | „Eriliiki“ andmete töötlemisel tuleks kohaldada erikaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(16)

„Eriliiki“ andmete töötlemisel tuleks kohaldada erikaitsemeetmeid.

| (17) | Valikuvõimaluse põhimõtte kohaselt kohaldatakse erikaitsemeetmeid juhul, kui töödeldakse „tundlikku teavet“, st isikuandmeid, mis kirjeldavad meditsiinilist või tervislikku seisundit, rassilist või etnilist päritolu, poliitilisi seisukohti, usulisi või filosoofilisi veendumusi, ametiühingusse kuulumist, isiku seksuaalelu puudutavat teavet, või mis tahes muud teavet, mis on saadud kolmandalt isikult ja mille see isik on määratlenud ning mida ta käsitab tundliku teabena (30). See tähendab, et põhimõtete järgimist kinnitanud organisatsioonid käsitavad ELi-USA andmekaitseraamistiku raames tundlikuna kõiki andmeid, mida peetakse tundlikuks liidu andmekaitseõiguse kohaselt (sealhulgas andmed seksuaalse sättumuse kohta, geneetilised andmed ja biomeetrilised andmed). |
| --- | --- |

(17)

Valikuvõimaluse põhimõtte kohaselt kohaldatakse erikaitsemeetmeid juhul, kui töödeldakse „tundlikku teavet“, st isikuandmeid, mis kirjeldavad meditsiinilist või tervislikku seisundit, rassilist või etnilist päritolu, poliitilisi seisukohti, usulisi või filosoofilisi veendumusi, ametiühingusse kuulumist, isiku seksuaalelu puudutavat teavet, või mis tahes muud teavet, mis on saadud kolmandalt isikult ja mille see isik on määratlenud ning mida ta käsitab tundliku teabena (30). See tähendab, et põhimõtete järgimist kinnitanud organisatsioonid käsitavad ELi-USA andmekaitseraamistiku raames tundlikuna kõiki andmeid, mida peetakse tundlikuks liidu andmekaitseõiguse kohaselt (sealhulgas andmed seksuaalse sättumuse kohta, geneetilised andmed ja biomeetrilised andmed).

Valikuvõimaluse põhimõtte

30

| (18) | Üldreegli kohaselt peavad organisatsioonid saama üksikisikutelt sõnaselge jaatava nõusoleku (st nõustuv valik (opt-in)), et kasutada tundlikku teavet muudel eesmärkidel kui need, milleks andmed algselt koguti või milleks üksikisik algselt loa andis (nõustuva valikuga), või avalikustada need kolmandatele isikutele (31). |
| --- | --- |

(18)

Üldreegli kohaselt peavad organisatsioonid saama üksikisikutelt sõnaselge jaatava nõusoleku (st nõustuv valik (opt-in)), et kasutada tundlikku teavet muudel eesmärkidel kui need, milleks andmed algselt koguti või milleks üksikisik algselt loa andis (nõustuva valikuga), või avalikustada need kolmandatele isikutele (31).

opt-in

31

| (19) | Sellise nõusoleku saamine ei ole nõutav piiratud asjaolude korral, mis on sarnased liidu andmekaitseõiguses sätestatud võrreldavate eranditega, nt kui tundlike andmete töötlemine on isiku elulistes huvides, on vajalik õigusnõuete koostamiseks või on vajalik arstiabi andmiseks või diagnoosi määramiseks (32). |
| --- | --- |

(19)

Sellise nõusoleku saamine ei ole nõutav piiratud asjaolude korral, mis on sarnased liidu andmekaitseõiguses sätestatud võrreldavate eranditega, nt kui tundlike andmete töötlemine on isiku elulistes huvides, on vajalik õigusnõuete koostamiseks või on vajalik arstiabi andmiseks või diagnoosi määramiseks (32).

32

2.2.3.   
  Andmete õigsus, võimalikult väheste andmete kogumine ja andmeturve

Andmete õigsus, võimalikult väheste andmete kogumine ja andmeturve

| (20) | Andmed peavad olema õiged ja vajaduse korral ka ajakohastatud. Samuti peavad need olema piisavad, asjakohased ja mitte ülemäärased arvestades eesmärki, mille tarvis neid töödeldakse, ning andmeid ei tohiks põhimõtteliselt säilitada kauem kui see on vajalik isikuandmete töötlemise eesmärgi täitmiseks. |
| --- | --- |

(20)

Andmed peavad olema õiged ja vajaduse korral ka ajakohastatud. Samuti peavad need olema piisavad, asjakohased ja mitte ülemäärased arvestades eesmärki, mille tarvis neid töödeldakse, ning andmeid ei tohiks põhimõtteliselt säilitada kauem kui see on vajalik isikuandmete töötlemise eesmärgi täitmiseks.

| (21) | Vastavalt andmete terviklikkuse ja eesmärgi piiramise põhimõttele (33) tohib koguda üksnes töötlemise eesmärgile vastavaid isikuandmeid. Lisaks peavad organisatsioonid võtma töötlemise eesmärkidel vajalikus ulatuses mõistlikke meetmeid, tagamaks et isikuandmed on plaanitud kasutuseks usaldusväärsed, täpsed, täielikud ja ajakohased. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt andmete terviklikkuse ja eesmärgi piiramise põhimõttele (33) tohib koguda üksnes töötlemise eesmärgile vastavaid isikuandmeid. Lisaks peavad organisatsioonid võtma töötlemise eesmärkidel vajalikus ulatuses mõistlikke meetmeid, tagamaks et isikuandmed on plaanitud kasutuseks usaldusväärsed, täpsed, täielikud ja ajakohased.

andmete terviklikkuse ja eesmärgi piiramise põhimõttele

33

| (22) | Lisaks võib isikuandmeid säilitada kujul, mis võimaldab isikut tuvastada või muuta isiku tuvastatavaks (ja seega isikuandmete kujul) (34) ainult seni, kuni see vastab eesmärgile või eesmärkidele, milleks andmed algselt koguti või milleks andmesubjekt seejärel valikuvõimaluse põhimõtte kohaselt loa andis. See kohustus ei takista organisatsioonidel jätkata isikuandmete töötlemist pikema aja vältel, ent ainult nii kaua ja sellises ulatuses, kui see on mõistlikult vajalik järgmistel konkreetsetel liidu andmekaitseõiguses sätestatud võrreldavate eranditega sarnastel eesmärkidel: arhiveerimine avaliku huvi eesmärgil, ajakirjandus, kirjandus ja kunst, teadus- ja ajaloouuringud ning statistiline analüüs (35). Kui isikuandmeid säilitatakse ühel neist eesmärkidest, kohaldatakse töötlemisel põhimõtetega kehtestatud kaitsemeetmeid (36). |
| --- | --- |

(22)

Lisaks võib isikuandmeid säilitada kujul, mis võimaldab isikut tuvastada või muuta isiku tuvastatavaks (ja seega isikuandmete kujul) (34) ainult seni, kuni see vastab eesmärgile või eesmärkidele, milleks andmed algselt koguti või milleks andmesubjekt seejärel valikuvõimaluse põhimõtte kohaselt loa andis. See kohustus ei takista organisatsioonidel jätkata isikuandmete töötlemist pikema aja vältel, ent ainult nii kaua ja sellises ulatuses, kui see on mõistlikult vajalik järgmistel konkreetsetel liidu andmekaitseõiguses sätestatud võrreldavate eranditega sarnastel eesmärkidel: arhiveerimine avaliku huvi eesmärgil, ajakirjandus, kirjandus ja kunst, teadus- ja ajaloouuringud ning statistiline analüüs (35). Kui isikuandmeid säilitatakse ühel neist eesmärkidest, kohaldatakse töötlemisel põhimõtetega kehtestatud kaitsemeetmeid (36).

34

valikuvõimaluse põhimõtte

35

36

| (23) | Isikuandmeid tuleks ka töödelda viisil, mis tagab nende turvalisuse, sealhulgas kaitse loata või ebaseadusliku töötlemise ning juhusliku kaotsimineku, hävimise või kahju eest. Selleks peaksid vastutavad töötlejad ja volitatud töötlejad võtma asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et kaitsta isikuandmeid võimalike ohtude eest. Neid meetmeid tuleks hinnata, võttes arvesse tehnika taset ja seonduvaid kulusid ning töötlemise laadi, ulatust, konteksti ja eesmärke, samuti töötlemisest üksikisikute õigustele tekkivaid riske. |
| --- | --- |

(23)

Isikuandmeid tuleks ka töödelda viisil, mis tagab nende turvalisuse, sealhulgas kaitse loata või ebaseadusliku töötlemise ning juhusliku kaotsimineku, hävimise või kahju eest. Selleks peaksid vastutavad töötlejad ja volitatud töötlejad võtma asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et kaitsta isikuandmeid võimalike ohtude eest. Neid meetmeid tuleks hinnata, võttes arvesse tehnika taset ja seonduvaid kulusid ning töötlemise laadi, ulatust, konteksti ja eesmärke, samuti töötlemisest üksikisikute õigustele tekkivaid riske.

| (24) | ELi-USA andmekaitseraamistikus tagatakse see turvalisuse põhimõttega, mille kohaselt tuleb sarnaselt määruse (EL) 2016/679 artikliga 32 võtta mõistlikke ja asjakohaseid turvameetmeid, võttes arvesse töötlemisega kaasnevaid riske ja andmete laadi (37). |
| --- | --- |

(24)

ELi-USA andmekaitseraamistikus tagatakse see turvalisuse põhimõttega, mille kohaselt tuleb sarnaselt määruse (EL) 2016/679 artikliga 32 võtta mõistlikke ja asjakohaseid turvameetmeid, võttes arvesse töötlemisega kaasnevaid riske ja andmete laadi (37).

turvalisuse põhimõttega

37

2.2.4.   
  Läbipaistvus

Läbipaistvus

| (25) | Andmesubjekte tuleks teavitada nende isikuandmete töötlemise põhitunnustest. |
| --- | --- |

(25)

Andmesubjekte tuleks teavitada nende isikuandmete töötlemise põhitunnustest.

| (26) | See on tagatud teate põhimõttega, (38) millega sarnaselt määruse (EL) 2016/679 läbipaistvusnõuetega kohustatakse organisatsioone teavitama andmesubjekte muu hulgas järgmisest: i) organisatsiooni osalemine ELi-USA andmekaitseraamistikus, ii) kogutavate andmete liik, iii) töötlemise eesmärk, iv) millist liiki kolmandatele isikutele ja mis eesmärkidel võidakse isikuandmeid avalikustada, v) nende isikute õigused, vi) kuidas organisatsiooniga ühendust võtta ning vii) kättesaadavad õiguskaitsevahendid. |
| --- | --- |

(26)

See on tagatud teate põhimõttega, (38) millega sarnaselt määruse (EL) 2016/679 läbipaistvusnõuetega kohustatakse organisatsioone teavitama andmesubjekte muu hulgas järgmisest: i) organisatsiooni osalemine ELi-USA andmekaitseraamistikus, ii) kogutavate andmete liik, iii) töötlemise eesmärk, iv) millist liiki kolmandatele isikutele ja mis eesmärkidel võidakse isikuandmeid avalikustada, v) nende isikute õigused, vi) kuidas organisatsiooniga ühendust võtta ning vii) kättesaadavad õiguskaitsevahendid.

teate põhimõttega

38

| (27) | Selline teade tuleb esitada selges ja arusaadavas keeles, kui üksikisikutel palutakse esmakordselt esitada organisatsioonile isikuandmeid, või pärast seda niipea, kui see on teostatav, kuid igal juhul enne, kui organisatsioon kasutab neid andmeid oluliselt erineval (kuigi kokkusobival) eesmärgil kui see, milleks need algselt koguti, või avaldab need kolmandale isikule (39). |
| --- | --- |

(27)

Selline teade tuleb esitada selges ja arusaadavas keeles, kui üksikisikutel palutakse esmakordselt esitada organisatsioonile isikuandmeid, või pärast seda niipea, kui see on teostatav, kuid igal juhul enne, kui organisatsioon kasutab neid andmeid oluliselt erineval (kuigi kokkusobival) eesmärgil kui see, milleks need algselt koguti, või avaldab need kolmandale isikule (39).

39

| (28) | Lisaks peavad organisatsioonid tegema avalikuks oma põhimõtteid kajastavad privaatsustingimused (või kui tegemist on personaliandmetega, siis tegema need asjaomastele isikutele hõlpsasti kättesaadavaks) ja esitama lingid kaubandusministeeriumi veebisaidile (täpsemate üksikasjadega põhimõtete järgimise kinnitamise, andmesubjektide õiguste ja kättesaadavate kaebuste menetlemise mehhanismide kohta), andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja juurde ning asjakohase alternatiivse vaidluste lahendamise pakkuja veebisaidile (40). |
| --- | --- |

(28)

Lisaks peavad organisatsioonid tegema avalikuks oma põhimõtteid kajastavad privaatsustingimused (või kui tegemist on personaliandmetega, siis tegema need asjaomastele isikutele hõlpsasti kättesaadavaks) ja esitama lingid kaubandusministeeriumi veebisaidile (täpsemate üksikasjadega põhimõtete järgimise kinnitamise, andmesubjektide õiguste ja kättesaadavate kaebuste menetlemise mehhanismide kohta), andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja juurde ning asjakohase alternatiivse vaidluste lahendamise pakkuja veebisaidile (40).

40

2.2.5.   
  Üksikisiku õigused

Üksikisiku õigused

| (29) | Andmesubjektidel peaksid olema teatavad õigused, mida saab vastutava töötleja või volitatud töötleja suhtes täitmisele pöörata, eelkõige õigus andmetele juurde pääseda, õigus esitada töötlemise kohta vastuväiteid ning õigus lasta andmeid parandada ja kustutada. |
| --- | --- |

(29)

Andmesubjektidel peaksid olema teatavad õigused, mida saab vastutava töötleja või volitatud töötleja suhtes täitmisele pöörata, eelkõige õigus andmetele juurde pääseda, õigus esitada töötlemise kohta vastuväiteid ning õigus lasta andmeid parandada ja kustutada.

| (30) | Üksikisikutele annab sellised õigused ELi-USA andmekaitseraamistiku juurdepääsu põhimõte (41). Eelkõige on andmesubjektidel õigus ilma põhjendusi esitamata saada organisatsioonilt kinnitus selle kohta, kas organisatsioon töötleb nendega seotud isikuandmeid; saada teavet nende andmete kohta ning saada teavet isikuandmete töötlemise eesmärkide kohta, töödeldavate isikuandmete liikide ja vastuvõtjate (kategooriate) kohta, kellele isikuandmed avalikustatakse (42). Organisatsioonid peavad juurdepääsutaotlustele vastama mõistliku aja jooksul (43). Organisatsioon võib kehtestada mõistlikud piirangud sellele, mitu korda teatava aja jooksul konkreetse isiku juurdepääsutaotlus rahuldatakse, ja võib nõuda tasu, mis ei ole ülemäära suur, nt kui taotlustega on selgelt liiale mindud, eelkõige korduvuse tõttu (44). |
| --- | --- |

(30)

Üksikisikutele annab sellised õigused ELi-USA andmekaitseraamistiku juurdepääsu põhimõte (41). Eelkõige on andmesubjektidel õigus ilma põhjendusi esitamata saada organisatsioonilt kinnitus selle kohta, kas organisatsioon töötleb nendega seotud isikuandmeid; saada teavet nende andmete kohta ning saada teavet isikuandmete töötlemise eesmärkide kohta, töödeldavate isikuandmete liikide ja vastuvõtjate (kategooriate) kohta, kellele isikuandmed avalikustatakse (42). Organisatsioonid peavad juurdepääsutaotlustele vastama mõistliku aja jooksul (43). Organisatsioon võib kehtestada mõistlikud piirangud sellele, mitu korda teatava aja jooksul konkreetse isiku juurdepääsutaotlus rahuldatakse, ja võib nõuda tasu, mis ei ole ülemäära suur, nt kui taotlustega on selgelt liiale mindud, eelkõige korduvuse tõttu (44).

juurdepääsu põhimõte

41

42

43

44

| (31) | Õigust isikuandmetele juurde pääseda tohib piirata vaid erandlikel juhtudel, mis on sarnased liidu andmekaitseõigusega ette nähtud asjaoludega, eelkõige juhul, kui sellega rikutakse teiste isikute seaduslikke õigusi; kui juurdepääsu võimaldamise tülikus või kulud on asjaomasel juhul ebaproportsionaalsed ohuga üksikisiku eraelu puutumatusele (kuigi kulud ja tülikus ei ole otsustavad tegurid, mis määravad kindlaks, kas juurdepääsu andmine on mõistlik); ulatuses, milles avalikustamine võib häirida olulise vastukaaluga avalike huvide kaitset, näiteks riiklik julgeolek, avalik julgeolek või kaitsekaalutlused; teave sisaldab äriliselt konfidentsiaalset teavet või teavet töödeldakse üksnes uurimis- või statistilistel eesmärkidel (45). Juurdepääsuõiguse keelamine või piiramine peab olema vajalik ja nõuetekohaselt põhjendatud ning organisatsioonil on kohustus tõendada, et need tingimused on täidetud (46). Selle hindamisel peab organisatsioon eelkõige arvestama üksikisiku huve (47). Kui teavet on võimalik eraldada muudest andmetest, mille suhtes kohaldatakse piirangut, peab organisatsioon kaitstud andmed eraldama ja muud andmed kättesaadavaks tegema (48). |
| --- | --- |

(31)

Õigust isikuandmetele juurde pääseda tohib piirata vaid erandlikel juhtudel, mis on sarnased liidu andmekaitseõigusega ette nähtud asjaoludega, eelkõige juhul, kui sellega rikutakse teiste isikute seaduslikke õigusi; kui juurdepääsu võimaldamise tülikus või kulud on asjaomasel juhul ebaproportsionaalsed ohuga üksikisiku eraelu puutumatusele (kuigi kulud ja tülikus ei ole otsustavad tegurid, mis määravad kindlaks, kas juurdepääsu andmine on mõistlik); ulatuses, milles avalikustamine võib häirida olulise vastukaaluga avalike huvide kaitset, näiteks riiklik julgeolek, avalik julgeolek või kaitsekaalutlused; teave sisaldab äriliselt konfidentsiaalset teavet või teavet töödeldakse üksnes uurimis- või statistilistel eesmärkidel (45). Juurdepääsuõiguse keelamine või piiramine peab olema vajalik ja nõuetekohaselt põhjendatud ning organisatsioonil on kohustus tõendada, et need tingimused on täidetud (46). Selle hindamisel peab organisatsioon eelkõige arvestama üksikisiku huve (47). Kui teavet on võimalik eraldada muudest andmetest, mille suhtes kohaldatakse piirangut, peab organisatsioon kaitstud andmed eraldama ja muud andmed kättesaadavaks tegema (48).

45

46

47

48

| (32) | Lisaks on andmesubjektil õigus nõuda ebatäpsete andmete parandamist või muutmist ning selliste andmete kustutamist, mida on töödeldud põhimõtteid rikkudes (49). Lisaks, nagu on selgitatud põhjenduses 15, on üksikisikutel õigus vaidlustada/keelata oma andmete töötlemine, kui töötlemise eesmärgid on (kuigi kokkusobivad) oluliselt erinevad nendest, milleks andmed koguti, ja oma andmete avaldamine kolmandatele isikutele. Kui isikuandmeid kasutatakse otseturunduse eesmärgil, on üksikisikutel üldine õigus töötlemisest igal ajal loobuda (50). |
| --- | --- |

(32)

Lisaks on andmesubjektil õigus nõuda ebatäpsete andmete parandamist või muutmist ning selliste andmete kustutamist, mida on töödeldud põhimõtteid rikkudes (49). Lisaks, nagu on selgitatud põhjenduses 15, on üksikisikutel õigus vaidlustada/keelata oma andmete töötlemine, kui töötlemise eesmärgid on (kuigi kokkusobivad) oluliselt erinevad nendest, milleks andmed koguti, ja oma andmete avaldamine kolmandatele isikutele. Kui isikuandmeid kasutatakse otseturunduse eesmärgil, on üksikisikutel üldine õigus töötlemisest igal ajal loobuda (50).

49

50

| (33) | Põhimõtetes ei ole eraldi käsitletud andmesubjekti mõjutavaid otsuseid, mis põhinevad üksnes isikuandmete automatiseeritud töötlemisel. Igal juhul teeb liidus kogutud isikuandmete puhul kõik automatiseeritud töötlemisel põhinevad otsused tavaliselt liidu vastutav töötleja (kellel on otsene suhe asjaomase andmesubjektiga) ja nende suhtes kohaldatakse seega otse määrust (EL) 2016/679 (51). See kehtib ka edastamisolukordades, kus andmeid töötleb välisriigi (nt USA) ettevõtja, kes tegutseb liidu vastutava töötleja esindajana (volitatud töötlejana) (või liidu volitatud töötleja nimel tegutseva alamtöötlejana, kes on saanud andmed need kogunud liidu vastutavalt töötlejalt) ja teeb selle põhjal otsuse. |
| --- | --- |

(33)

Põhimõtetes ei ole eraldi käsitletud andmesubjekti mõjutavaid otsuseid, mis põhinevad üksnes isikuandmete automatiseeritud töötlemisel. Igal juhul teeb liidus kogutud isikuandmete puhul kõik automatiseeritud töötlemisel põhinevad otsused tavaliselt liidu vastutav töötleja (kellel on otsene suhe asjaomase andmesubjektiga) ja nende suhtes kohaldatakse seega otse määrust (EL) 2016/679 (51). See kehtib ka edastamisolukordades, kus andmeid töötleb välisriigi (nt USA) ettevõtja, kes tegutseb liidu vastutava töötleja esindajana (volitatud töötlejana) (või liidu volitatud töötleja nimel tegutseva alamtöötlejana, kes on saanud andmed need kogunud liidu vastutavalt töötlejalt) ja teeb selle põhjal otsuse.

51

| (34) | Seda kinnitas uuring, mille komisjon tellis 2018. aastal andmekaitseraamistiku Privacy Shield toimimise teise iga-aastase läbivaatamise (52) raames ja milles jõuti järeldusele, et sel ajal ei olnud tõendeid, mis viitaksid sellele, et tavaliselt tegid andmekaitseraamistikus Privacy Shield osalevad organisatsioonid Privacy Shieldi raames edastatud isikuandmete alusel automatiseeritud otsuseid. |
| --- | --- |

(34)

Seda kinnitas uuring, mille komisjon tellis 2018. aastal andmekaitseraamistiku Privacy Shield toimimise teise iga-aastase läbivaatamise (52) raames ja milles jõuti järeldusele, et sel ajal ei olnud tõendeid, mis viitaksid sellele, et tavaliselt tegid andmekaitseraamistikus Privacy Shield osalevad organisatsioonid Privacy Shieldi raames edastatud isikuandmete alusel automatiseeritud otsuseid.

52

| (35) | Igal juhul neis valdkondades, kus ettevõtjad kõige suurema tõenäosusega tuginevad isikuandmete automatiseeritud töötlemisele, et teha üksikisikuid mõjutavaid otsuseid (näiteks laenu andmine, hüpoteeklaenud, tööhõive, eluase ja kindlustus), on USA õigusaktidega ette nähtud konkreetsed kaitsemeetmed negatiivsete otsuste vastu (53). Nendega on üldjuhul sätestatud, et isikul on õigus saada teavet otsuse (näiteks krediidi andmisest keeldumine) aluseks olevate konkreetsete põhjuste kohta, vaidlustada puudulik või ebatäpne teave (samuti toetumine ebaseaduslikele teguritele) ja nõuda heastamist. Tarbijakrediidi valdkonnas sisaldavad õiglase krediidiinfo seadus (Fair Credit Reporting Act (FCRA)) ja võrdsete krediidivõimaluste seadus (Equal Credit Opportunity Act (ECOA)) kaitsemeetmeid, mis annavad tarbijatele teatavas vormis õiguse selgitustele ja õiguse otsus vaidlustada. Need seadused on asjakohased paljudes valdkondades, sealhulgas krediidi, tööhõive, eluaseme ja kindlustuse valdkonnas. Lisaks pakuvad teatavad diskrimineerimisvastased seadused, nagu tsiviilõiguste seaduse (Civil Rights Act) VII jaotis ja õiglase eluaseme seadus (Fair Housing Act), üksikisikutele kaitset seoses automatiseeritud otsuste tegemisel kasutatavate mudelitega, mis võivad põhjustada diskrimineerimist teatavate tunnuste alusel, ja annavad üksikisikutele õiguse sellised otsused, sealhulgas automatiseeritud otsused, vaidlustada. Mis puudutab terviseteavet, siis ravikindlustuse teisaldatavuse seaduse ja vastutuse seaduse (Health Insurance Portability and Accountability Act (HIPAA)) eraelu puutumatuse eeskiri loob seoses isiklikule terviseteabele juurdepääsuga teatavad õigused, mis on sarnased määruse (EL) 2016/679 kohaste õigustega. Lisaks nõutakse USA ametiasutuste juhistes meditsiiniteenuste osutajatelt teavet, mis võimaldab neil teavitada üksikisikuid meditsiinisektoris kasutatavatest automatiseeritud otsustuste tegemise süsteemidest (54). |
| --- | --- |

(35)

Igal juhul neis valdkondades, kus ettevõtjad kõige suurema tõenäosusega tuginevad isikuandmete automatiseeritud töötlemisele, et teha üksikisikuid mõjutavaid otsuseid (näiteks laenu andmine, hüpoteeklaenud, tööhõive, eluase ja kindlustus), on USA õigusaktidega ette nähtud konkreetsed kaitsemeetmed negatiivsete otsuste vastu (53). Nendega on üldjuhul sätestatud, et isikul on õigus saada teavet otsuse (näiteks krediidi andmisest keeldumine) aluseks olevate konkreetsete põhjuste kohta, vaidlustada puudulik või ebatäpne teave (samuti toetumine ebaseaduslikele teguritele) ja nõuda heastamist. Tarbijakrediidi valdkonnas sisaldavad õiglase krediidiinfo seadus (Fair Credit Reporting Act (FCRA)) ja võrdsete krediidivõimaluste seadus (Equal Credit Opportunity Act (ECOA)) kaitsemeetmeid, mis annavad tarbijatele teatavas vormis õiguse selgitustele ja õiguse otsus vaidlustada. Need seadused on asjakohased paljudes valdkondades, sealhulgas krediidi, tööhõive, eluaseme ja kindlustuse valdkonnas. Lisaks pakuvad teatavad diskrimineerimisvastased seadused, nagu tsiviilõiguste seaduse (Civil Rights Act) VII jaotis ja õiglase eluaseme seadus (Fair Housing Act), üksikisikutele kaitset seoses automatiseeritud otsuste tegemisel kasutatavate mudelitega, mis võivad põhjustada diskrimineerimist teatavate tunnuste alusel, ja annavad üksikisikutele õiguse sellised otsused, sealhulgas automatiseeritud otsused, vaidlustada. Mis puudutab terviseteavet, siis ravikindlustuse teisaldatavuse seaduse ja vastutuse seaduse (Health Insurance Portability and Accountability Act (HIPAA)) eraelu puutumatuse eeskiri loob seoses isiklikule terviseteabele juurdepääsuga teatavad õigused, mis on sarnased määruse (EL) 2016/679 kohaste õigustega. Lisaks nõutakse USA ametiasutuste juhistes meditsiiniteenuste osutajatelt teavet, mis võimaldab neil teavitada üksikisikuid meditsiinisektoris kasutatavatest automatiseeritud otsustuste tegemise süsteemidest (54).

53

54

| (36) | Seetõttu pakuvad need normid liidu andmekaitseõigusega sarnast kaitset ebatõenäolises olukorras, kus ELi-USA andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon ise teeb automatiseeritud otsuseid. |
| --- | --- |

(36)

Seetõttu pakuvad need normid liidu andmekaitseõigusega sarnast kaitset ebatõenäolises olukorras, kus ELi-USA andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon ise teeb automatiseeritud otsuseid.

2.2.6.   
  Andmete edasisaatmise piirangud

Andmete edasisaatmise piirangud

| (37) | Liidust Ameerika Ühendriikide organisatsioonidele edastatavate isikuandmete kaitse taset ei tohi kahjustada selliste andmete edasisaatmine Ameerika Ühendriikides või muus kolmandas riigis asuvale vastuvõtjale. |
| --- | --- |

(37)

Liidust Ameerika Ühendriikide organisatsioonidele edastatavate isikuandmete kaitse taset ei tohi kahjustada selliste andmete edasisaatmine Ameerika Ühendriikides või muus kolmandas riigis asuvale vastuvõtjale.

| (38) | Kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse põhimõtte (55) kohaselt kehtib erieeskiri nn edasisaatmise suhtes, st juhul, kui ELi-USA andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon saadab isikuandmed edasi kolmandast isikust vastutavale või volitatud töötlejale, olenemata sellest, kas nimetatud töötleja asub Ameerika Ühendriikides või kolmandas riigis väljaspool Ameerika Ühendriike (ja Euroopa Liitu). Edasisaatmine võib toimuda ainult i) piiratud ja kindlaksmääratud eesmärkidel, ii) ELi-USA andmekaitseraamistikus osaleva organisatsiooni ja kolmanda isiku vahelise lepingu alusel (56) (või võrreldava kontsernisisese kokkuleppe alusel (57)) ja iii) ainult juhul, kui selle lepinguga nõutakse, et kolmas isik pakuks põhimõtetega tagatud kaitsetasemega võrdset kaitset. |
| --- | --- |

(38)

Kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse põhimõtte (55) kohaselt kehtib erieeskiri nn edasisaatmise suhtes, st juhul, kui ELi-USA andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon saadab isikuandmed edasi kolmandast isikust vastutavale või volitatud töötlejale, olenemata sellest, kas nimetatud töötleja asub Ameerika Ühendriikides või kolmandas riigis väljaspool Ameerika Ühendriike (ja Euroopa Liitu). Edasisaatmine võib toimuda ainult i) piiratud ja kindlaksmääratud eesmärkidel, ii) ELi-USA andmekaitseraamistikus osaleva organisatsiooni ja kolmanda isiku vahelise lepingu alusel (56) (või võrreldava kontsernisisese kokkuleppe alusel (57)) ja iii) ainult juhul, kui selle lepinguga nõutakse, et kolmas isik pakuks põhimõtetega tagatud kaitsetasemega võrdset kaitset.

Kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse põhimõtte

55

56

57

| (39) | See kohustus tagada põhimõtetega tagatuga sama kaitsetase, tõlgendatuna koos andmete terviklikkuse ja eesmärgi piiramise põhimõttega, tähendab eelkõige seda, et kolmas isik võib talle edasi saadetud isikuandmeid töödelda ainult eesmärkidel, mis ei ole vastuolus eesmärkidega, milleks neid algselt koguti või milleks isik seejärel loa andis (kooskõlas valikuvõimaluse põhimõttega). |
| --- | --- |

(39)

See kohustus tagada põhimõtetega tagatuga sama kaitsetase, tõlgendatuna koos andmete terviklikkuse ja eesmärgi piiramise põhimõttega, tähendab eelkõige seda, et kolmas isik võib talle edasi saadetud isikuandmeid töödelda ainult eesmärkidel, mis ei ole vastuolus eesmärkidega, milleks neid algselt koguti või milleks isik seejärel loa andis (kooskõlas valikuvõimaluse põhimõttega).

andmete terviklikkuse ja eesmärgi piiramise põhimõttega

valikuvõimaluse põhimõttega

| (40) | Kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse põhimõtet tuleks tõlgendada ka koostoimes teate põhimõtte ja kolmandast isikust vastutavale töötlejale edasisaatmise korral valikuvõimaluse põhimõttega, mille kohaselt tuleb andmesubjektidele teada anda (muu hulgas) andmete kolmandast isikust vastuvõtja (58) liik/isik, andmete edasisaatmise eesmärk ja pakutud valik; teavitada tuleb ka võimalusest edasisaatmisest keelduda (opt out) või tundlike andmete korral sellest, et edasisaatmiseks on vaja nende „kinnitavat sõnaselget nõusolekut“ (opt in). |
| --- | --- |

(40)

Kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse põhimõtet tuleks tõlgendada ka koostoimes teate põhimõtte ja kolmandast isikust vastutavale töötlejale edasisaatmise korral valikuvõimaluse põhimõttega, mille kohaselt tuleb andmesubjektidele teada anda (muu hulgas) andmete kolmandast isikust vastuvõtja (58) liik/isik, andmete edasisaatmise eesmärk ja pakutud valik; teavitada tuleb ka võimalusest edasisaatmisest keelduda (opt out) või tundlike andmete korral sellest, et edasisaatmiseks on vaja nende „kinnitavat sõnaselget nõusolekut“ (opt in).

Kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse põhimõtet

teate põhimõtte

valikuvõimaluse põhimõttega

58

opt out

opt in

| (41) | Kohustus tagada samal tasemel kaitse nagu põhimõtetes nõutud, kehtib kõigile kolmandatele isikutele, kes on andmete töötlemisega seotud, olenemata nende asukohast (USA või muu kolmas riik), samuti juhul, kui algne kolmandast isikust andmete vastuvõtja ise edastab nimetatud andmed muule kolmandast isikust vastuvõtjale, näiteks edasise töötlemise eesmärgil. |
| --- | --- |

(41)

Kohustus tagada samal tasemel kaitse nagu põhimõtetes nõutud, kehtib kõigile kolmandatele isikutele, kes on andmete töötlemisega seotud, olenemata nende asukohast (USA või muu kolmas riik), samuti juhul, kui algne kolmandast isikust andmete vastuvõtja ise edastab nimetatud andmed muule kolmandast isikust vastuvõtjale, näiteks edasise töötlemise eesmärgil.

| (42) | Igal juhul tuleb kolmanda isikuga sõlmitud lepingus sätestada, et nimetatud kolmas isik teavitab ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevat organisatsiooni, kui ta leiab, et ei suuda seda kohustust enam täita. Kui selline järeldus tehakse, peab kolmas isik andmete töötlemise lõpetama või tuleb olukorra parandamiseks astuda muid mõistlikke ja asjakohaseid samme (59). |
| --- | --- |

(42)

Igal juhul tuleb kolmanda isikuga sõlmitud lepingus sätestada, et nimetatud kolmas isik teavitab ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevat organisatsiooni, kui ta leiab, et ei suuda seda kohustust enam täita. Kui selline järeldus tehakse, peab kolmas isik andmete töötlemise lõpetama või tuleb olukorra parandamiseks astuda muid mõistlikke ja asjakohaseid samme (59).

59

| (43) | Andmete edasisaatmisel kolmandast isikust esindajale (st volitatud töötlejale) kehtivad lisakaitsemeetmed. Sellisel juhul peab USA organisatsioon tagama, et esindaja tegutseb üksnes tema antud juhiste kohaselt ning astuma mõistlikke ja asjakohaseid samme, et i) tagada, et nimetatud esindaja töötleb edastatud isikuandmeid ka tegelikkuses kooskõlas organisatsioonile põhimõtetest tulenevate kohustustega ja ii) vastava teate saamisel loata töötlemine peatada ja heastada (60). Kaubandusministeerium võib nõuda, et organisatsioon esitaks lepingu eraelu puutumatuse sätete kokkuvõtte või tüüpkoopia (61). Kui (alam)töötlemise ahelas tekivad vastavusprobleemid, on põhimõtteliselt vastutav isikuandmete vastutava töötlejana tegutsev organisatsioon, nagu on sätestatud kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõttes, välja arvatud juhul, kui ta tõendab, et ta ei vastuta kahju põhjustanud sündmuse eest (62). |
| --- | --- |

(43)

Andmete edasisaatmisel kolmandast isikust esindajale (st volitatud töötlejale) kehtivad lisakaitsemeetmed. Sellisel juhul peab USA organisatsioon tagama, et esindaja tegutseb üksnes tema antud juhiste kohaselt ning astuma mõistlikke ja asjakohaseid samme, et i) tagada, et nimetatud esindaja töötleb edastatud isikuandmeid ka tegelikkuses kooskõlas organisatsioonile põhimõtetest tulenevate kohustustega ja ii) vastava teate saamisel loata töötlemine peatada ja heastada (60). Kaubandusministeerium võib nõuda, et organisatsioon esitaks lepingu eraelu puutumatuse sätete kokkuvõtte või tüüpkoopia (61). Kui (alam)töötlemise ahelas tekivad vastavusprobleemid, on põhimõtteliselt vastutav isikuandmete vastutava töötlejana tegutsev organisatsioon, nagu on sätestatud kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõttes, välja arvatud juhul, kui ta tõendab, et ta ei vastuta kahju põhjustanud sündmuse eest (62).

60

61

kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõttes

62

2.2.7.   
  Vastutus

Vastutus

| (44) | Vastutuse põhimõtte kohaselt peavad andmeid töötlevad üksused kehtestama asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, et täita tõhusalt oma andmekaitsekohustusi ja suuta sellist vastavust tõendada, eelkõige pädevale järelevalveasutusele. |
| --- | --- |

(44)

Vastutuse põhimõtte kohaselt peavad andmeid töötlevad üksused kehtestama asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, et täita tõhusalt oma andmekaitsekohustusi ja suuta sellist vastavust tõendada, eelkõige pädevale järelevalveasutusele.

| (45) | Kui organisatsioon otsustab ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete järgimist vabatahtlikult kinnitada, (63) muutub põhimõtete tegelik järgimine tema jaoks kohustuslikuks ja täitmisele pööratavaks. Kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte (64) kohaselt peavad ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevad organisatsioonid pakkuma tõhusaid mehhanisme põhimõtete järgimise tagamiseks. Samuti peavad organisatsioonid võtma meetmeid, et kontrollida (65) oma privaatsustingimuste vastavust põhimõtetele ja seda, et neid ka tegelikult järgitakse. Kontrollimiseks võib kasutada enesehindamise süsteemi, mis peab hõlmama sisemenetlusi, millega tagatakse, et töötajad saavad organisatsiooni privaatsustingimuste kohaldamise alast koolitust ja et nõuete täitmist kontrollitakse korrapäraselt objektiivsel viisil, või välist vastavuskontrolli, mis võib muu hulgas hõlmata auditeerimist, pistelist kontrolli või tehnoloogiliste vahendite kasutamist. |
| --- | --- |

(45)

Kui organisatsioon otsustab ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete järgimist vabatahtlikult kinnitada, (63) muutub põhimõtete tegelik järgimine tema jaoks kohustuslikuks ja täitmisele pööratavaks. Kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte (64) kohaselt peavad ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevad organisatsioonid pakkuma tõhusaid mehhanisme põhimõtete järgimise tagamiseks. Samuti peavad organisatsioonid võtma meetmeid, et kontrollida (65) oma privaatsustingimuste vastavust põhimõtetele ja seda, et neid ka tegelikult järgitakse. Kontrollimiseks võib kasutada enesehindamise süsteemi, mis peab hõlmama sisemenetlusi, millega tagatakse, et töötajad saavad organisatsiooni privaatsustingimuste kohaldamise alast koolitust ja et nõuete täitmist kontrollitakse korrapäraselt objektiivsel viisil, või välist vastavuskontrolli, mis võib muu hulgas hõlmata auditeerimist, pistelist kontrolli või tehnoloogiliste vahendite kasutamist.

63

Kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte

64

65

| (46) | Lisaks peavad organisatsioonid hoidma alles dokumendid ELi-USA andmekaitseraamistiku kohaste tavade rakendamise kohta ja tegema need mittevastavuse uurimise või sellekohase kaebuse korral nõudmisel kättesaadavaks sõltumatule vaidluste lahendamise organile või pädevale täitevasutusele (66). |
| --- | --- |

(46)

Lisaks peavad organisatsioonid hoidma alles dokumendid ELi-USA andmekaitseraamistiku kohaste tavade rakendamise kohta ja tegema need mittevastavuse uurimise või sellekohase kaebuse korral nõudmisel kättesaadavaks sõltumatule vaidluste lahendamise organile või pädevale täitevasutusele (66).

66

2.3.   Haldus, järelevalve ja täitmise tagamine

Haldus, järelevalve ja täitmise tagamine

| (47) | ELi-USA andmekaitseraamistikku haldab ja jälgib kaubandusministeerium. Raamistikus on ette nähtud järelevalve- ja nõuete täitmise tagamise mehhanismid, et kontrollida ja tagada, et ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevad organisatsioonid järgivad põhimõtteid ning et iga järgimata jätmise korral võetakse meetmed. Nimetatud mehhanismid on sätestatud põhimõtetes (I lisa) ja kohustustes, mille on võtnud kaubandusministeerium (III lisa), föderaalne kaubanduskomisjon (IV lisa) ja transpordiministeerium (V lisa). |
| --- | --- |

(47)

ELi-USA andmekaitseraamistikku haldab ja jälgib kaubandusministeerium. Raamistikus on ette nähtud järelevalve- ja nõuete täitmise tagamise mehhanismid, et kontrollida ja tagada, et ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevad organisatsioonid järgivad põhimõtteid ning et iga järgimata jätmise korral võetakse meetmed. Nimetatud mehhanismid on sätestatud põhimõtetes (I lisa) ja kohustustes, mille on võtnud kaubandusministeerium (III lisa), föderaalne kaubanduskomisjon (IV lisa) ja transpordiministeerium (V lisa).

2.3.1.   
  (Kordus) kinnitamine

(Kordus) kinnitamine

| (48) | ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete järgimise kinnitamiseks (või iga-aastaseks korduskinnitamiseks) peavad organisatsioonid avalikult deklareerima oma kohustust põhimõtteid järgida, tegema oma privaatsustingimused kättesaadavaks ja neid täielikult rakendama (67). Korduskinnituse taotluse osana peavad organisatsioonid esitama kaubandusministeeriumile teavet, muu hulgas asjaomase organisatsiooni nimi, eesmärgid, milleks organisatsioon isikuandmeid töötleb, isikuandmed, mida kinnitus hõlmab, samuti valitud kontrollimeetod, asjakohane sõltumatu kaebuste menetlemise mehhanism ja seadusjärgne asutus, kelle pädevuses on põhimõtete järgimise tagamine (68). |
| --- | --- |

(48)

ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete järgimise kinnitamiseks (või iga-aastaseks korduskinnitamiseks) peavad organisatsioonid avalikult deklareerima oma kohustust põhimõtteid järgida, tegema oma privaatsustingimused kättesaadavaks ja neid täielikult rakendama (67). Korduskinnituse taotluse osana peavad organisatsioonid esitama kaubandusministeeriumile teavet, muu hulgas asjaomase organisatsiooni nimi, eesmärgid, milleks organisatsioon isikuandmeid töötleb, isikuandmed, mida kinnitus hõlmab, samuti valitud kontrollimeetod, asjakohane sõltumatu kaebuste menetlemise mehhanism ja seadusjärgne asutus, kelle pädevuses on põhimõtete järgimise tagamine (68).

67

68

| (49) | Organisatsioonid võivad saada isikuandmeid ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel alates kuupäevast, mil kaubandusministeerium on nad andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja kandnud. Õiguskindluse tagamiseks ja nn valeväidete vältimiseks ei lubata esmakordselt põhimõtete järgimist kinnitavatel organisatsioonidel põhimõtete järgimisele avalikult viidata enne, kui kaubandusministeerium on kindlaks teinud, et organisatsiooni kinnitus on täielik, ja organisatsioon on lisatud andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja (69). Selleks et organisatsioonil oleks õigus ELi-USA andmekaitseraamistikule tuginedes jätkuvalt liidust isikuandmeid saada, peab ta enda osalemise raamistikus igal aastal üle kinnitama. Kui organisatsioon lahkub mingil põhjusel ELi-USA andmekaitseraamistikust, peab ta eemaldama kõik avaldused, mis osutavad sellele, et organisatsioon jätkab andmekaitseraamistikus osalemist (70). |
| --- | --- |

(49)

Organisatsioonid võivad saada isikuandmeid ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel alates kuupäevast, mil kaubandusministeerium on nad andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja kandnud. Õiguskindluse tagamiseks ja nn valeväidete vältimiseks ei lubata esmakordselt põhimõtete järgimist kinnitavatel organisatsioonidel põhimõtete järgimisele avalikult viidata enne, kui kaubandusministeerium on kindlaks teinud, et organisatsiooni kinnitus on täielik, ja organisatsioon on lisatud andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja (69). Selleks et organisatsioonil oleks õigus ELi-USA andmekaitseraamistikule tuginedes jätkuvalt liidust isikuandmeid saada, peab ta enda osalemise raamistikus igal aastal üle kinnitama. Kui organisatsioon lahkub mingil põhjusel ELi-USA andmekaitseraamistikust, peab ta eemaldama kõik avaldused, mis osutavad sellele, et organisatsioon jätkab andmekaitseraamistikus osalemist (70).

69

70

| (50) | Nagu nähtub III lisas sätestatud kohustustest, kontrollib kaubandusministeerium, kas organisatsioonid vastavad kõigile kinnitamise nõuetele ja kas nad on kehtestanud (avalikud) privaatsustingimused, mis sisaldavad teate põhimõtte kohaselt nõutavat teavet (71). Tuginedes andmekaitseraamistiku Privacy Shield kohase (kordus)kinnitamise protsessiga saadud kogemustele, teeb kaubandusministeerium mitu kontrolli, sealhulgas kontrollib, kas organisatsioonide privaatsustingimused sisaldavad hüperlinki õigele kaebuse esitamise vormile asjakohase vaidluste lahendamise mehhanismi veebisaidil, ja kui põhimõtete järgimise kinnitus hõlmab ühe organisatsiooni mitut üksust ja tütarettevõtjat, siis kas kõigi nende üksuste privaatsustingimused vastavad kinnitamise nõuetele ja on andmesubjektidele hõlpsasti kättesaadavad (72). Lisaks teeb kaubandusministeerium vajaduse korral ristkontrolli föderaalse kaubanduskomisjoni ja transpordiministeeriumiga, et kontrollida, kas organisatsioonid on allutatud nende (kordus)kinnitustes kindlaks määratud järelevalveorganile ja kas nad teevad koostööd alternatiivse vaidluste lahendamise organitega, et kontrollida, kas organisatsioonid on registreeritud nende (kordus)kinnituses märgitud sõltumatus kaebuste menetlemise mehhanismis (73). |
| --- | --- |

(50)

Nagu nähtub III lisas sätestatud kohustustest, kontrollib kaubandusministeerium, kas organisatsioonid vastavad kõigile kinnitamise nõuetele ja kas nad on kehtestanud (avalikud) privaatsustingimused, mis sisaldavad teate põhimõtte kohaselt nõutavat teavet (71). Tuginedes andmekaitseraamistiku Privacy Shield kohase (kordus)kinnitamise protsessiga saadud kogemustele, teeb kaubandusministeerium mitu kontrolli, sealhulgas kontrollib, kas organisatsioonide privaatsustingimused sisaldavad hüperlinki õigele kaebuse esitamise vormile asjakohase vaidluste lahendamise mehhanismi veebisaidil, ja kui põhimõtete järgimise kinnitus hõlmab ühe organisatsiooni mitut üksust ja tütarettevõtjat, siis kas kõigi nende üksuste privaatsustingimused vastavad kinnitamise nõuetele ja on andmesubjektidele hõlpsasti kättesaadavad (72). Lisaks teeb kaubandusministeerium vajaduse korral ristkontrolli föderaalse kaubanduskomisjoni ja transpordiministeeriumiga, et kontrollida, kas organisatsioonid on allutatud nende (kordus)kinnitustes kindlaks määratud järelevalveorganile ja kas nad teevad koostööd alternatiivse vaidluste lahendamise organitega, et kontrollida, kas organisatsioonid on registreeritud nende (kordus)kinnituses märgitud sõltumatus kaebuste menetlemise mehhanismis (73).

teate põhimõtte

71

72

73

| (51) | Kaubandusministeerium teavitab organisatsioone sellest, et (kordus)kinnitamise lõpuleviimiseks peavad nad lahendama kõik läbivaatamise käigus tuvastatud probleemid. Kui organisatsioon ei vasta kaubandusministeeriumi määratud aja jooksul (näiteks korduskinnituse puhul eeldatakse, et protsess viiakse lõpule 45 päeva jooksul) (74) või ei suuda muul viisil oma kinnitust valmis saada, loetakse, et esitamisest on loobutud. Sel juhul võib föderaalne kaubanduskomisjon või transpordiministeerium ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise või selle järgimise kohta esitatud valeväidete suhtes täitemeetmeid võtta (75). |
| --- | --- |

(51)

Kaubandusministeerium teavitab organisatsioone sellest, et (kordus)kinnitamise lõpuleviimiseks peavad nad lahendama kõik läbivaatamise käigus tuvastatud probleemid. Kui organisatsioon ei vasta kaubandusministeeriumi määratud aja jooksul (näiteks korduskinnituse puhul eeldatakse, et protsess viiakse lõpule 45 päeva jooksul) (74) või ei suuda muul viisil oma kinnitust valmis saada, loetakse, et esitamisest on loobutud. Sel juhul võib föderaalne kaubanduskomisjon või transpordiministeerium ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise või selle järgimise kohta esitatud valeväidete suhtes täitemeetmeid võtta (75).

74

75

| (52) | ELi-USA andmekaitseraamistiku nõuetekohase rakendamise tagamiseks peab huvitatud isikutel, nagu andmesubjektid, andmeeksportijad ja riiklikud andmekaitseasutused, olema võimalik kindlaks teha organisatsioonid, kes põhimõtteid järgivad. N-ö sisenemispunktis sellise läbipaistvuse tagamiseks on kaubandusministeerium võtnud kohustuse pidada nimekirja organisatsioonidest, kes on kinnitanud põhimõtete järgimist ning kes kuuluvad vähemalt ühe käesoleva otsuse IV ja V lisas osutatud täitevasutuse pädevusse, (76) ning see nimekiri üldsusele kättesaadavaks teha. Kaubandusministeerium uuendab seda nimekirja iga-aastaste korduskinnituste alusel ja iga kord, kui mõni organisatsioon loobub ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemisest või ta eemaldatakse raamistikus osalejate hulgast. Läbipaistvuse tagamiseks ka n-ö väljumispunktis, kogub ja avalikustab kaubandusministeerium lisaks andmeid organisatsioonide kohta, kes on nimekirjast kustutatud, märkides igaühe kohta ära ka kustutamise põhjuse (77). Kõigele lisaks pakub ta linki föderaalse kaubanduskomisjoni ELi-USA andmekaitseraamistiku veebisaidile, kus on loetletud föderaalse kaubanduskomisjoni raamistiku alusel võetud täitemeetmed (78). |
| --- | --- |

(52)

ELi-USA andmekaitseraamistiku nõuetekohase rakendamise tagamiseks peab huvitatud isikutel, nagu andmesubjektid, andmeeksportijad ja riiklikud andmekaitseasutused, olema võimalik kindlaks teha organisatsioonid, kes põhimõtteid järgivad. N-ö sisenemispunktis sellise läbipaistvuse tagamiseks on kaubandusministeerium võtnud kohustuse pidada nimekirja organisatsioonidest, kes on kinnitanud põhimõtete järgimist ning kes kuuluvad vähemalt ühe käesoleva otsuse IV ja V lisas osutatud täitevasutuse pädevusse, (76) ning see nimekiri üldsusele kättesaadavaks teha. Kaubandusministeerium uuendab seda nimekirja iga-aastaste korduskinnituste alusel ja iga kord, kui mõni organisatsioon loobub ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemisest või ta eemaldatakse raamistikus osalejate hulgast. Läbipaistvuse tagamiseks ka n-ö väljumispunktis, kogub ja avalikustab kaubandusministeerium lisaks andmeid organisatsioonide kohta, kes on nimekirjast kustutatud, märkides igaühe kohta ära ka kustutamise põhjuse (77). Kõigele lisaks pakub ta linki föderaalse kaubanduskomisjoni ELi-USA andmekaitseraamistiku veebisaidile, kus on loetletud föderaalse kaubanduskomisjoni raamistiku alusel võetud täitemeetmed (78).

76

77

78

2.3.2.   
  Nõuetele vastavuse järelevalve

Nõuetele vastavuse järelevalve

| (53) | Kaubandusministeerium jälgib erinevate mehhanismide kaudu pidevalt, kas ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevad organisatsioonid järgivad põhimõtteid ka tegelikult (79). Eelkõige teeb ta juhuvaliku meetodil välja valitud organisatsioonide pistelisi kontrolle, samuti teatavate organisatsioonide ad hoc pistelisi kontrolle, kui on tuvastatud võimalikud vastavusprobleemid (nt kolmandad isikud on teatanud neist kaubandusministeeriumile), et kontrollida, kas i) kaebusi ja andmesubjekti taotlusi menetlevad kontaktpunktid on kättesaadavad ja valmis nõu andma; ii) organisatsiooni privaatsustingimused on hõlpsasti kättesaadavad nii tema veebisaidil kui ka kaubandusministeeriumi veebisaidile viiva hüperlingi kaudu; iii) organisatsiooni privaatsustingimused vastavad jätkuvalt kinnitamise nõuetele ja iv) organisatsioonide valitud sõltumatu vaidluste lahendamise mehhanism on kaebuste käsitlemiseks kättesaadav (80). |
| --- | --- |

(53)

Kaubandusministeerium jälgib erinevate mehhanismide kaudu pidevalt, kas ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevad organisatsioonid järgivad põhimõtteid ka tegelikult (79). Eelkõige teeb ta juhuvaliku meetodil välja valitud organisatsioonide pistelisi kontrolle, samuti teatavate organisatsioonide ad hoc pistelisi kontrolle, kui on tuvastatud võimalikud vastavusprobleemid (nt kolmandad isikud on teatanud neist kaubandusministeeriumile), et kontrollida, kas i) kaebusi ja andmesubjekti taotlusi menetlevad kontaktpunktid on kättesaadavad ja valmis nõu andma; ii) organisatsiooni privaatsustingimused on hõlpsasti kättesaadavad nii tema veebisaidil kui ka kaubandusministeeriumi veebisaidile viiva hüperlingi kaudu; iii) organisatsiooni privaatsustingimused vastavad jätkuvalt kinnitamise nõuetele ja iv) organisatsioonide valitud sõltumatu vaidluste lahendamise mehhanism on kaebuste käsitlemiseks kättesaadav (80).

79

ad hoc

80

| (54) | Kui on usaldusväärseid tõendeid selle kohta, et organisatsioon ei täida oma kohustusi, mis tulenevad ELi-USA andmekaitseraamistikust (sealhulgas juhul, kui kaubandusministeeriumile esitatakse kaebus või kui organisatsioon ei anna kaubandusministeeriumi päringutele rahuldavat vastust), nõuab kaubandusministeerium, et organisatsioon täidaks ja esitaks üksikasjaliku küsimustiku (81). Organisatsiooniga, kes ei vasta küsimustikule rahuldavalt ja õigel ajal, hakkab võimalike täitemeetmete võtmiseks tegelema asjaomane asutus (föderaalne kaubanduskomisjon või transpordiministeerium) (82). Andmekaitseraamistiku Privacy Shield raames tehtud nõuetele vastavuse järelevalves tegi kaubandusministeerium korrapäraselt põhjenduses 53 nimetatud pistelisi kontrolle ja jälgis pidevalt avalikke teateid, mis võimaldas tal vastavusprobleeme tuvastada, käsitleda ja lahendada (83). Organisatsioonid, kes ei ole püsivalt põhimõtteid järginud, kustutatakse andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast ning nad peavad tagastama või kustutama isikuandmed, mille nad on raamistiku alusel saanud (84). |
| --- | --- |

(54)

Kui on usaldusväärseid tõendeid selle kohta, et organisatsioon ei täida oma kohustusi, mis tulenevad ELi-USA andmekaitseraamistikust (sealhulgas juhul, kui kaubandusministeeriumile esitatakse kaebus või kui organisatsioon ei anna kaubandusministeeriumi päringutele rahuldavat vastust), nõuab kaubandusministeerium, et organisatsioon täidaks ja esitaks üksikasjaliku küsimustiku (81). Organisatsiooniga, kes ei vasta küsimustikule rahuldavalt ja õigel ajal, hakkab võimalike täitemeetmete võtmiseks tegelema asjaomane asutus (föderaalne kaubanduskomisjon või transpordiministeerium) (82). Andmekaitseraamistiku Privacy Shield raames tehtud nõuetele vastavuse järelevalves tegi kaubandusministeerium korrapäraselt põhjenduses 53 nimetatud pistelisi kontrolle ja jälgis pidevalt avalikke teateid, mis võimaldas tal vastavusprobleeme tuvastada, käsitleda ja lahendada (83). Organisatsioonid, kes ei ole püsivalt põhimõtteid järginud, kustutatakse andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast ning nad peavad tagastama või kustutama isikuandmed, mille nad on raamistiku alusel saanud (84).

81

82

83

84

| (55) | Muudel nimekirjast kustutamise juhtudel, näiteks vabatahtliku lahkumise või korduskinnituse esitamata jätmise korral, peab organisatsioon andmed kas kustutama või tagastama või ta võib selliseid andmeid säilitada, kui ta kinnitab kaubandusministeeriumile igal aastal põhimõtetest kinnipidamist või tagab isikuandmetele asjakohase kaitse teiste lubatud meetoditega (näiteks kasutades lepingut, mis sisaldab komisjoni heaks kiidetud asjakohastes lepingu tüüptingimustes ette nähtud nõudeid täies ulatuses) (85). Sel juhul peab organisatsioon määrama ka oma organisatsioonis kontaktpunkti kõigi ELi-USA andmekaitseraamistikuga seotud küsimuste käsitlemiseks. |
| --- | --- |

(55)

Muudel nimekirjast kustutamise juhtudel, näiteks vabatahtliku lahkumise või korduskinnituse esitamata jätmise korral, peab organisatsioon andmed kas kustutama või tagastama või ta võib selliseid andmeid säilitada, kui ta kinnitab kaubandusministeeriumile igal aastal põhimõtetest kinnipidamist või tagab isikuandmetele asjakohase kaitse teiste lubatud meetoditega (näiteks kasutades lepingut, mis sisaldab komisjoni heaks kiidetud asjakohastes lepingu tüüptingimustes ette nähtud nõudeid täies ulatuses) (85). Sel juhul peab organisatsioon määrama ka oma organisatsioonis kontaktpunkti kõigi ELi-USA andmekaitseraamistikuga seotud küsimuste käsitlemiseks.

85

2.3.3.   
  Osalemise kohta esitatud valeväidete kindlakstegemine ja nende suhtes meetmete võtmine

Osalemise kohta esitatud valeväidete kindlakstegemine ja nende suhtes meetmete võtmine

| (56) | Kaubandusministeerium jälgib nii omal algatusel kui ka kaebuste alusel (nt andmekaitseasutustelt saadud kaebused) kõiki ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise kohta esitatud valeväiteid või andmekaitseraamistikule vastavust kinnitava tähise ebaõiget kasutamist (86). Eelkõige kontrollib kaubandusministeerium pidevalt, kas organisatsioonid, kes i) loobuvad ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemisest, ii) ei vii lõpule iga-aastast korduskinnitamist (st organisatsioon kas alustas, kuid ei viinud iga-aastase korduskinnitamise protsessi õigel ajal lõpule, või isegi ei alustanud iga-aastase korduskinnitamise protsessi), iii) on osalejate hulgast eemaldatud, eelkõige „püsiva põhimõtete järgimata jätmise“ tõttu, või iv) põhimõtete järgimise algse kinnituse esitamata jätmise tõttu (st organisatsioon alustas, kuid ei viinud algse kinnitamise protsessi õigel ajal lõpule), eemaldavad kõigist asjakohastest avaldatud privaatsustingimustest viited ELi-USA andmekaitseraamistikule, mis osutavad sellele, et organisatsioon osaleb aktiivselt raamistikus (87). Kaubandusministeerium teeb ka interneti-otsinguid, et tuvastada organisatsioonide privaatsustingimustes viiteid ELi-USA andmekaitseraamistikule, sealhulgas selleks, et tuvastada selliste organisatsioonide esitatud valeväiteid, kes ei ole kunagi ELi-USA andmekaitseraamistikus osalenud (88). |
| --- | --- |

(56)

Kaubandusministeerium jälgib nii omal algatusel kui ka kaebuste alusel (nt andmekaitseasutustelt saadud kaebused) kõiki ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise kohta esitatud valeväiteid või andmekaitseraamistikule vastavust kinnitava tähise ebaõiget kasutamist (86). Eelkõige kontrollib kaubandusministeerium pidevalt, kas organisatsioonid, kes i) loobuvad ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemisest, ii) ei vii lõpule iga-aastast korduskinnitamist (st organisatsioon kas alustas, kuid ei viinud iga-aastase korduskinnitamise protsessi õigel ajal lõpule, või isegi ei alustanud iga-aastase korduskinnitamise protsessi), iii) on osalejate hulgast eemaldatud, eelkõige „püsiva põhimõtete järgimata jätmise“ tõttu, või iv) põhimõtete järgimise algse kinnituse esitamata jätmise tõttu (st organisatsioon alustas, kuid ei viinud algse kinnitamise protsessi õigel ajal lõpule), eemaldavad kõigist asjakohastest avaldatud privaatsustingimustest viited ELi-USA andmekaitseraamistikule, mis osutavad sellele, et organisatsioon osaleb aktiivselt raamistikus (87). Kaubandusministeerium teeb ka interneti-otsinguid, et tuvastada organisatsioonide privaatsustingimustes viiteid ELi-USA andmekaitseraamistikule, sealhulgas selleks, et tuvastada selliste organisatsioonide esitatud valeväiteid, kes ei ole kunagi ELi-USA andmekaitseraamistikus osalenud (88).

86

87

88

| (57) | Kui kaubandusministeerium leiab, et viiteid ELi-USA andmekaitseraamistikule ei ole eemaldatud või neid kasutatakse valesti, teavitab ta organisatsiooni asja võimalikust edastamisest föderaalsele kaubanduskomisjonile või transpordiministeeriumile (89). Kui organisatsioon ei anna rahuldavat vastust, edastab kaubandusministeerium asja võimalike täitemeetmete võtmiseks asjaomasele asutusele (90). Kui organisatsioon esitab avalikkusele kas eksitavate väidete või tavade vormis valeandmeid põhimõtete järgimise kohta, võib föderaalne kaubanduskomisjon, transpordiministeerium või muu USA asjaomane täitevasutus võtta täitemeetmeid. Kaubandusministeeriumile valeandmete esitamise korral võidakse võtta täitemeetmeid valeandmete seaduse (False Statements Act, USA seadustiku 18. jaotise § 1001) alusel. |
| --- | --- |

(57)

Kui kaubandusministeerium leiab, et viiteid ELi-USA andmekaitseraamistikule ei ole eemaldatud või neid kasutatakse valesti, teavitab ta organisatsiooni asja võimalikust edastamisest föderaalsele kaubanduskomisjonile või transpordiministeeriumile (89). Kui organisatsioon ei anna rahuldavat vastust, edastab kaubandusministeerium asja võimalike täitemeetmete võtmiseks asjaomasele asutusele (90). Kui organisatsioon esitab avalikkusele kas eksitavate väidete või tavade vormis valeandmeid põhimõtete järgimise kohta, võib föderaalne kaubanduskomisjon, transpordiministeerium või muu USA asjaomane täitevasutus võtta täitemeetmeid. Kaubandusministeeriumile valeandmete esitamise korral võidakse võtta täitemeetmeid valeandmete seaduse (False Statements Act, USA seadustiku 18. jaotise § 1001) alusel.

89

90

2.3.4.   
  Täitmise tagamine

Täitmise tagamine

| (58) | Selleks et tagada andmekaitse piisav tase ka praktikas, peaks olema loodud sõltumatu järelevalveasutus, millele on antud volitused jälgida vastavust andmekaitsenormidele ja tagada nende täitmine. |
| --- | --- |

(58)

Selleks et tagada andmekaitse piisav tase ka praktikas, peaks olema loodud sõltumatu järelevalveasutus, millele on antud volitused jälgida vastavust andmekaitsenormidele ja tagada nende täitmine.

| (59) | ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevad organisatsioonid peavad olema põhimõtete tõhusaks täitmiseks vajalike uurimis- ja täitmisvolitustega USA pädevate asutuste – föderaalse kaubanduskomisjoni ja transpordiministeeriumi – jurisdiktsiooni all (91). |
| --- | --- |

(59)

ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevad organisatsioonid peavad olema põhimõtete tõhusaks täitmiseks vajalike uurimis- ja täitmisvolitustega USA pädevate asutuste – föderaalse kaubanduskomisjoni ja transpordiministeeriumi – jurisdiktsiooni all (91).

91

| (60) | Föderaalne kaubanduskomisjon on sõltumatu asutus, mis koosneb viiest volinikust, kelle nimetab ametisse president USA Senati soovitusel ja nõusolekul (92). Volinikud nimetatakse ametisse seitsmeks aastaks ja president võib nad tagasi kutsuda vaid ebatõhususe, kohustuste täitmata jätmise või ametialaste rikkumiste tõttu. Föderaalses kaubanduskomisjonis võib olla kuni kolm volinikku samast parteist ja oma ametiajal ei tohi volinikud tegeleda muu äri-, kutse- või töise tegevusega. |
| --- | --- |

(60)

Föderaalne kaubanduskomisjon on sõltumatu asutus, mis koosneb viiest volinikust, kelle nimetab ametisse president USA Senati soovitusel ja nõusolekul (92). Volinikud nimetatakse ametisse seitsmeks aastaks ja president võib nad tagasi kutsuda vaid ebatõhususe, kohustuste täitmata jätmise või ametialaste rikkumiste tõttu. Föderaalses kaubanduskomisjonis võib olla kuni kolm volinikku samast parteist ja oma ametiajal ei tohi volinikud tegeleda muu äri-, kutse- või töise tegevusega.

92

| (61) | Föderaalne kaubanduskomisjon võib uurida põhimõtete järgimist, samuti valeväiteid põhimõtetest kinnipidamise või ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise kohta, mida esitavad organisatsioonid, kes ei ole enam andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjas või ei ole kunagi põhimõtete järgimise kinnitust esitanudki (93). Föderaalne kaubanduskomisjon saab täitmist tagada, taotledes ajutiste või püsivate ettekirjutuste või muude õiguskaitsevahendite saamiseks haldus- või föderaalkohtult määrusi (sealhulgas kokkuleppemäärusi (consent order) kokkuleppemenetluse kaudu) (94) ning jälgib selliste kohtumääruste täitmist süstemaatiliselt (95). Kui organisatsioon selliseid kohtumäärusi ei täida, võib föderaalne kaubanduskomisjon taotleda tsiviilõiguslike sanktsioonide ja muude õiguskaitsevahendite rakendamist, sealhulgas ebaseadusliku tegevusega põhjustatud kahju suhtes. Iga ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevale organisatsioonile väljastatav kokkuleppemäärus peab sisaldama aruandlussätteid (96) ja organisatsioonid peavad avalikustama föderaalsele kaubanduskomisjonile esitatavate vastavus- või hindamisaruannete asjakohased osad, mis käsitlevad ELi-USA andmekaitseraamistikku. Peale selle peab föderaalne kaubanduskomisjon internetis nimekirja organisatsioonidest, kellele föderaalne kaubanduskomisjon või kohtud on teinud ELi-USA andmekaitseraamistikuga seotud asjades ettekirjutusi või andnud määrusi (97). |
| --- | --- |

(61)

Föderaalne kaubanduskomisjon võib uurida põhimõtete järgimist, samuti valeväiteid põhimõtetest kinnipidamise või ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise kohta, mida esitavad organisatsioonid, kes ei ole enam andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjas või ei ole kunagi põhimõtete järgimise kinnitust esitanudki (93). Föderaalne kaubanduskomisjon saab täitmist tagada, taotledes ajutiste või püsivate ettekirjutuste või muude õiguskaitsevahendite saamiseks haldus- või föderaalkohtult määrusi (sealhulgas kokkuleppemäärusi (consent order) kokkuleppemenetluse kaudu) (94) ning jälgib selliste kohtumääruste täitmist süstemaatiliselt (95). Kui organisatsioon selliseid kohtumäärusi ei täida, võib föderaalne kaubanduskomisjon taotleda tsiviilõiguslike sanktsioonide ja muude õiguskaitsevahendite rakendamist, sealhulgas ebaseadusliku tegevusega põhjustatud kahju suhtes. Iga ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevale organisatsioonile väljastatav kokkuleppemäärus peab sisaldama aruandlussätteid (96) ja organisatsioonid peavad avalikustama föderaalsele kaubanduskomisjonile esitatavate vastavus- või hindamisaruannete asjakohased osad, mis käsitlevad ELi-USA andmekaitseraamistikku. Peale selle peab föderaalne kaubanduskomisjon internetis nimekirja organisatsioonidest, kellele föderaalne kaubanduskomisjon või kohtud on teinud ELi-USA andmekaitseraamistikuga seotud asjades ettekirjutusi või andnud määrusi (97).

93

consent order

94

95

96

97

| (62) | Seoses andmekaitseraamistikuga Privacy Shield võttis föderaalne kaubanduskomisjon täitemeetmeid ligikaudu 22 juhul, nii raamistiku konkreetsete nõuete rikkumise tõttu (nt suutmatus kinnitada kaubanduskomisjonile, et organisatsioon jätkab andmekaitseraamistiku Privacy Shield kaitsemeetmete rakendamist ka pärast raamistikust lahkumist, suutmatus kontrollida enesehindamise või välise vastavuskontrolli abil, kas organisatsioon järgis raamistikku) (98) kui ka valeväidete tõttu raamistikus osalemise kohta (nt organisatsioonid, kes ei viinud põhimõtete järgimise kinnitamiseks vajalikke samme lõpule või lasid oma kinnitusel aeguda, kuid lõid eksliku mulje, et osalevad jätkuvalt raamistikus) (99). Nende täitemeetmete tulemused tulenesid muu hulgas halduslike korralduste ennetavast kasutamisest, et saada teatavatelt andmekaitseraamistiku Privacy Shield osalejatelt materjale, et kontrollida, kas andmekaitseraamistikuga Privacy Shield seotud kohustusi on oluliselt rikutud (100). |
| --- | --- |

(62)

Seoses andmekaitseraamistikuga Privacy Shield võttis föderaalne kaubanduskomisjon täitemeetmeid ligikaudu 22 juhul, nii raamistiku konkreetsete nõuete rikkumise tõttu (nt suutmatus kinnitada kaubanduskomisjonile, et organisatsioon jätkab andmekaitseraamistiku Privacy Shield kaitsemeetmete rakendamist ka pärast raamistikust lahkumist, suutmatus kontrollida enesehindamise või välise vastavuskontrolli abil, kas organisatsioon järgis raamistikku) (98) kui ka valeväidete tõttu raamistikus osalemise kohta (nt organisatsioonid, kes ei viinud põhimõtete järgimise kinnitamiseks vajalikke samme lõpule või lasid oma kinnitusel aeguda, kuid lõid eksliku mulje, et osalevad jätkuvalt raamistikus) (99). Nende täitemeetmete tulemused tulenesid muu hulgas halduslike korralduste ennetavast kasutamisest, et saada teatavatelt andmekaitseraamistiku Privacy Shield osalejatelt materjale, et kontrollida, kas andmekaitseraamistikuga Privacy Shield seotud kohustusi on oluliselt rikutud (100).

98

99

100

| (63) | Üldisemalt on föderaalne kaubanduskomisjon võtnud viimastel aastatel täitemeetmeid mitmes juhtumis, mis on seotud vastavusega teatavatele andmekaitsenõuetele, mis on sätestatud ka ELi-USA andmekaitseraamistikus, nt eesmärgi piiramise ja andmete säilitamise, (101) võimalikult väheste andmete kogumise, (102) andmeturbe (103) ning andmete täpsuse (104) põhimõtte kohta. |
| --- | --- |

(63)

Üldisemalt on föderaalne kaubanduskomisjon võtnud viimastel aastatel täitemeetmeid mitmes juhtumis, mis on seotud vastavusega teatavatele andmekaitsenõuetele, mis on sätestatud ka ELi-USA andmekaitseraamistikus, nt eesmärgi piiramise ja andmete säilitamise, (101) võimalikult väheste andmete kogumise, (102) andmeturbe (103) ning andmete täpsuse (104) põhimõtte kohta.

101

102

103

104

| (64) | Transpordiministeeriumil on ainuõigus reguleerida lennuettevõtjate eraelu puutumatuse tavasid ja lennutranspordi müügis jagab ta piletimüügiagentide eraelu puutumatuse tavade suhtes pädevust föderaalse kaubanduskomisjoniga. Transpordiministeeriumi ametnike esmane eesmärk on jõuda kokkuleppele ja kui see ei ole võimalik, võivad nad algatada täitemenetluse, mis hõlmab tõenduslikku ärakuulamist transpordiministeeriumi halduskohtus, millel on õigus teha keelustamiskorraldusi ja määrata tsiviiltrahve (105). Halduskohtu kohtunikele on nende sõltumatuse ja erapooletuse tagamiseks kehtestatud haldusmenetluse seadusega (Administrative Procedure Act (APA)) mitu kaitsemeedet. Näiteks võib neid vallandada ainult mõjuval põhjusel; neile määratakse juhtumeid rotatsiooni korras; nad ei tohi täita ülesandeid, mis on vastuolus nende ülesannete ja kohustustega halduskohtunikuna; nende suhtes ei kohaldata neid palganud asutuse (antud juhul transpordiministeeriumi) uurimisrühma järelevalvet ning nad peavad täitma oma otsustus-/täitmisülesandeid erapooletult (106). Transpordiministeerium on kohustunud täitekorraldusi täitma ja tagama, et ELi-USA andmekaitseraamistiku juhtumitega korraldused on tema veebisaidil kättesaadavad (107). |
| --- | --- |

(64)

Transpordiministeeriumil on ainuõigus reguleerida lennuettevõtjate eraelu puutumatuse tavasid ja lennutranspordi müügis jagab ta piletimüügiagentide eraelu puutumatuse tavade suhtes pädevust föderaalse kaubanduskomisjoniga. Transpordiministeeriumi ametnike esmane eesmärk on jõuda kokkuleppele ja kui see ei ole võimalik, võivad nad algatada täitemenetluse, mis hõlmab tõenduslikku ärakuulamist transpordiministeeriumi halduskohtus, millel on õigus teha keelustamiskorraldusi ja määrata tsiviiltrahve (105). Halduskohtu kohtunikele on nende sõltumatuse ja erapooletuse tagamiseks kehtestatud haldusmenetluse seadusega (Administrative Procedure Act (APA)) mitu kaitsemeedet. Näiteks võib neid vallandada ainult mõjuval põhjusel; neile määratakse juhtumeid rotatsiooni korras; nad ei tohi täita ülesandeid, mis on vastuolus nende ülesannete ja kohustustega halduskohtunikuna; nende suhtes ei kohaldata neid palganud asutuse (antud juhul transpordiministeeriumi) uurimisrühma järelevalvet ning nad peavad täitma oma otsustus-/täitmisülesandeid erapooletult (106). Transpordiministeerium on kohustunud täitekorraldusi täitma ja tagama, et ELi-USA andmekaitseraamistiku juhtumitega korraldused on tema veebisaidil kättesaadavad (107).

105

106

107

2.4.   Õiguskaitse

Õiguskaitse

| (65) | Piisava kaitse tagamiseks ja eelkõige üksikisiku õiguste täitmise tagamiseks tuleks andmesubjektile tagada tõhus haldus- ja õiguskaitse, sealhulgas kahju hüvitamine. |
| --- | --- |

(65)

Piisava kaitse tagamiseks ja eelkõige üksikisiku õiguste täitmise tagamiseks tuleks andmesubjektile tagada tõhus haldus- ja õiguskaitse, sealhulgas kahju hüvitamine.

| (66) | ELi-USA andmekaitseraamistiku kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte kohaselt peavad organisatsioonid nägema ette kaebuste menetlemise mehhanismi isikutele, keda põhimõtete järgimata jätmine mõjutab, ja seega võimaluse liidu andmesubjektidele esitada kaebusi seoses ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevate organisatsioonide nõuetele mittevastavusega ning et saada neile kaebustele lahendus, vajaduse korral tõhusat õiguskaitset pakkuva otsusega (108). Osana põhimõtete järgimise kinnitamisest peavad organisatsioonid vastama selle põhimõtte nõuetele, nähes ette kergesti kättesaadavad sõltumatud kaebuste menetlemise mehhanismid, mille abil iga üksikisiku kaebusi ja vaidlusi uuritakse ja need lahendatakse tulemuslikult, mis toimub üksikisiku jaoks tasuta (109). |
| --- | --- |

(66)

ELi-USA andmekaitseraamistiku kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte kohaselt peavad organisatsioonid nägema ette kaebuste menetlemise mehhanismi isikutele, keda põhimõtete järgimata jätmine mõjutab, ja seega võimaluse liidu andmesubjektidele esitada kaebusi seoses ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevate organisatsioonide nõuetele mittevastavusega ning et saada neile kaebustele lahendus, vajaduse korral tõhusat õiguskaitset pakkuva otsusega (108). Osana põhimõtete järgimise kinnitamisest peavad organisatsioonid vastama selle põhimõtte nõuetele, nähes ette kergesti kättesaadavad sõltumatud kaebuste menetlemise mehhanismid, mille abil iga üksikisiku kaebusi ja vaidlusi uuritakse ja need lahendatakse tulemuslikult, mis toimub üksikisiku jaoks tasuta (109).

kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte

108

109

| (67) | Organisatsioonid võivad valida kas liidus või Ameerika Ühendriikides paiknevad sõltumatud kaebuste menetlemise mehhanismid. Nagu põhjenduses 73 täpsemalt selgitatud, on võimalus võtta vabatahtlikult kohustus teha koostööd ELi andmekaitseasutustega. Kui organisatsioonid töötlevad personaliandmeid, on ELi andmekaitseasutustega koostöö tegemise kohustuse võtmine kohustuslik. Muud võimalused on sõltumatu alternatiivne vaidluste lahendamine või erasektori välja töötatud eraelu puutumatuse programmid, mille normide hulka on lisatud andmekaitseraamistiku põhimõtted. Programmid peavad kooskõlas kaebuste menetlemise, nõuete täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte nõuetega hõlmama tõhusaid nõuete täitmise tagamise mehhanisme. |
| --- | --- |

(67)

Organisatsioonid võivad valida kas liidus või Ameerika Ühendriikides paiknevad sõltumatud kaebuste menetlemise mehhanismid. Nagu põhjenduses 73 täpsemalt selgitatud, on võimalus võtta vabatahtlikult kohustus teha koostööd ELi andmekaitseasutustega. Kui organisatsioonid töötlevad personaliandmeid, on ELi andmekaitseasutustega koostöö tegemise kohustuse võtmine kohustuslik. Muud võimalused on sõltumatu alternatiivne vaidluste lahendamine või erasektori välja töötatud eraelu puutumatuse programmid, mille normide hulka on lisatud andmekaitseraamistiku põhimõtted. Programmid peavad kooskõlas kaebuste menetlemise, nõuete täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte nõuetega hõlmama tõhusaid nõuete täitmise tagamise mehhanisme.

kaebuste menetlemise, nõuete täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte

| (68) | Seega annab ELi-USA andmekaitseraamistik andmesubjektidele mitu võimalust oma õiguste kaitsmiseks, ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevate organisatsioonide nõuetele mittevastavuse kohta kaebuste esitamiseks ning neile kaebustele lahenduse saamiseks, vajaduse korral tõhusat õiguskaitset pakkuva otsusega. Üksikisikud võivad esitada oma kaebuse otse organisatsioonile, organisatsiooni osutatud sõltumatule vaidluste lahendamise organile, riiklikele andmekaitseasutustele, kaubandusministeeriumile või föderaalsele kaubanduskomisjonile. Juhul kui ühegi sellise kaebuste menetlemise või nõuete täitmise tagamise mehhanismi abil kaebusele lahendust ei leita, on üksikisikutel samuti õigus algatada siduv vahekohtumenetlus (käesoleva otsuse I lisa I lisa). Üksikisikud võivad vabal valikul kasutada ükskõik millist õiguskaitsemehhanismi või neid kõiki ning neil ei ole kohustust eelistada üht mehhanismi teisele ega järgida konkreetset järjekorda; erandiks on vahekohtu kolleegium, kus menetluse algatamise eeltingimuseks on teatavate õiguskaitsevahendite ammendumine. |
| --- | --- |

(68)

Seega annab ELi-USA andmekaitseraamistik andmesubjektidele mitu võimalust oma õiguste kaitsmiseks, ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevate organisatsioonide nõuetele mittevastavuse kohta kaebuste esitamiseks ning neile kaebustele lahenduse saamiseks, vajaduse korral tõhusat õiguskaitset pakkuva otsusega. Üksikisikud võivad esitada oma kaebuse otse organisatsioonile, organisatsiooni osutatud sõltumatule vaidluste lahendamise organile, riiklikele andmekaitseasutustele, kaubandusministeeriumile või föderaalsele kaubanduskomisjonile. Juhul kui ühegi sellise kaebuste menetlemise või nõuete täitmise tagamise mehhanismi abil kaebusele lahendust ei leita, on üksikisikutel samuti õigus algatada siduv vahekohtumenetlus (käesoleva otsuse I lisa I lisa). Üksikisikud võivad vabal valikul kasutada ükskõik millist õiguskaitsemehhanismi või neid kõiki ning neil ei ole kohustust eelistada üht mehhanismi teisele ega järgida konkreetset järjekorda; erandiks on vahekohtu kolleegium, kus menetluse algatamise eeltingimuseks on teatavate õiguskaitsevahendite ammendumine.

| (69) | Esiteks võivad liidu andmesubjektid esitada kaebuse põhimõtete järgimata jätmise kohta ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevatele organisatsioonidele otse (110). Selliste kaebuste lahendamise soodustamiseks peab organisatsioon nende menetlemiseks kehtestama tõhusa õiguskaitsemehhanismi. Organisatsiooni privaatsustingimustes tuleb seega esitada üksikisikutele selge teave, mis käsitleb kas organisatsioonisisest või -välist kontaktpunkti, mille kaudu kaebusi käsitletakse (selleks võib olla ka liidu ükskõik milline asjakohane asutus, kes on pädev järelepärimistele või kaebustele vastama), ning määratud sõltumatut vaidluste lahendamise organit (vt põhjendus 70). Üksikisiku kaebuse saamisel kas otse üksikisikult või kaubandusministeeriumilt, kellele andmekaitseasutus on selle edastanud, peab organisatsioon esitama liidu andmesubjektile vastuse 45 päeva jooksul (111). Samuti peavad organisatsioonid kiiresti vastama päringutele ja muudele teabenõuetele, mille on põhimõtete järgimise kohta esitanud kaubandusministeerium või andmekaitseasutus (112) (juhul kui organisatsioon on kohustunud andmekaitseasutusega koostööd tegema). |
| --- | --- |

(69)

Esiteks võivad liidu andmesubjektid esitada kaebuse põhimõtete järgimata jätmise kohta ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevatele organisatsioonidele otse (110). Selliste kaebuste lahendamise soodustamiseks peab organisatsioon nende menetlemiseks kehtestama tõhusa õiguskaitsemehhanismi. Organisatsiooni privaatsustingimustes tuleb seega esitada üksikisikutele selge teave, mis käsitleb kas organisatsioonisisest või -välist kontaktpunkti, mille kaudu kaebusi käsitletakse (selleks võib olla ka liidu ükskõik milline asjakohane asutus, kes on pädev järelepärimistele või kaebustele vastama), ning määratud sõltumatut vaidluste lahendamise organit (vt põhjendus 70). Üksikisiku kaebuse saamisel kas otse üksikisikult või kaubandusministeeriumilt, kellele andmekaitseasutus on selle edastanud, peab organisatsioon esitama liidu andmesubjektile vastuse 45 päeva jooksul (111). Samuti peavad organisatsioonid kiiresti vastama päringutele ja muudele teabenõuetele, mille on põhimõtete järgimise kohta esitanud kaubandusministeerium või andmekaitseasutus (112) (juhul kui organisatsioon on kohustunud andmekaitseasutusega koostööd tegema).

110

111

112

| (70) | Teiseks võivad üksikisikud esitada kaebuse otse sõltumatule vaidluste lahendamise organile (kas Ameerika Ühendriikides või liidus), kelle organisatsioon on määranud ning kes uurib ja lahendab üksikkaebusi (välja arvatud juhul, kui need on selgelt alusetud või sisutühjad) ning osutab üksikisikutele tasuta vajalikku abi (113). Karistused ja heastamismeetmed, mida selline organ määrab, peavad olema piisavalt ranged, et tagada organisatsioonide vastavus põhimõtetele, ja nendega tuleks ette näha, et organisatsioon heastab mittevastavuse mõju, ning olenevalt olukorrast asjaomaste andmete töötlemise lõpetamine ja/või nende kustutamine, samuti avastatud põhimõtete järgimata jätmise avalikustamine (114). Organisatsiooni määratud sõltumatud vaidluste lahendamise organid peavad oma veebisaidil esitama asjakohase teabe ELi-USA andmekaitseraamistiku ja teenuste kohta, mida nad selle raames osutavad (115). Igal aastal peavad nad avaldama nende vaidluste lahendamise teenuse kohta koondstatistikat sisaldava aruande (116). |
| --- | --- |

(70)

Teiseks võivad üksikisikud esitada kaebuse otse sõltumatule vaidluste lahendamise organile (kas Ameerika Ühendriikides või liidus), kelle organisatsioon on määranud ning kes uurib ja lahendab üksikkaebusi (välja arvatud juhul, kui need on selgelt alusetud või sisutühjad) ning osutab üksikisikutele tasuta vajalikku abi (113). Karistused ja heastamismeetmed, mida selline organ määrab, peavad olema piisavalt ranged, et tagada organisatsioonide vastavus põhimõtetele, ja nendega tuleks ette näha, et organisatsioon heastab mittevastavuse mõju, ning olenevalt olukorrast asjaomaste andmete töötlemise lõpetamine ja/või nende kustutamine, samuti avastatud põhimõtete järgimata jätmise avalikustamine (114). Organisatsiooni määratud sõltumatud vaidluste lahendamise organid peavad oma veebisaidil esitama asjakohase teabe ELi-USA andmekaitseraamistiku ja teenuste kohta, mida nad selle raames osutavad (115). Igal aastal peavad nad avaldama nende vaidluste lahendamise teenuse kohta koondstatistikat sisaldava aruande (116).

113

114

115

116

| (71) | Osana oma vastavuskontrollimeetmetest võib kaubandusministeerium kontrollida, kas ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevad organisatsioonid on ka tegelikkuses registreerinud end nende sõltumatute kaebuste menetlemise mehhanismide juures, mille juures registreerumist nad kinnitavad (117). Nii organisatsioonid kui ka vastutavad sõltumatud kaebuste menetlemise mehhanismid peavad kiiresti reageerima kaubandusministeeriumi päringutele ja nõuetele esitada ELi-USA andmekaitseraamistikuga seotud teavet. Kaubandusministeerium teeb koostööd sõltumatute kaebuste menetlemise mehhanismidega, et kontrollida, kas nende veebisaitidel on esitatud teave põhimõtete ja teenuste kohta, mida nad ELi-USA andmekaitseraamistikuga seoses pakuvad, ning et nad avaldavad aastaaruandeid (118). |
| --- | --- |

(71)

Osana oma vastavuskontrollimeetmetest võib kaubandusministeerium kontrollida, kas ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevad organisatsioonid on ka tegelikkuses registreerinud end nende sõltumatute kaebuste menetlemise mehhanismide juures, mille juures registreerumist nad kinnitavad (117). Nii organisatsioonid kui ka vastutavad sõltumatud kaebuste menetlemise mehhanismid peavad kiiresti reageerima kaubandusministeeriumi päringutele ja nõuetele esitada ELi-USA andmekaitseraamistikuga seotud teavet. Kaubandusministeerium teeb koostööd sõltumatute kaebuste menetlemise mehhanismidega, et kontrollida, kas nende veebisaitidel on esitatud teave põhimõtete ja teenuste kohta, mida nad ELi-USA andmekaitseraamistikuga seoses pakuvad, ning et nad avaldavad aastaaruandeid (118).

117

118

| (72) | Kui organisatsioon ei täida vaidluste lahendamise või iseregulatsiooniorgani otsust, peab nimetatud organ teavitama sellest kaubandusministeeriumit ja föderaalset kaubanduskomisjoni (või muud USA ametiasutust, kellel on pädevus organisatsiooni nõuetele mittevastavust uurida) või pädevat kohut (119). Kui organisatsioon keeldub järgimast mis tahes eraelu puutumatuse iseregulatsiooni-, sõltumatu vaidluste lahendamise või valitsusorgani lõplikku otsust või kui selline organ otsustab, et organisatsioon ei ole korduvalt põhimõtteid järginud, võidakse see lugeda püsivaks põhimõtete järgimata jätmiseks ning kaubandusministeerium kustutab põhimõtteid mittejärginud organisatsiooni andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast, teatades sellest kõigepealt 30 päeva ette ja andes organisatsioonile võimaluse vastata (120). Kui organisatsioon väidab pärast nimekirjast kustutamist jätkuvalt, et ta tegutseb kooskõlas ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtetega, edastab kaubandusministeerium asja föderaalsele kaubanduskomisjonile või muule täitevasutusele (121). |
| --- | --- |

(72)

Kui organisatsioon ei täida vaidluste lahendamise või iseregulatsiooniorgani otsust, peab nimetatud organ teavitama sellest kaubandusministeeriumit ja föderaalset kaubanduskomisjoni (või muud USA ametiasutust, kellel on pädevus organisatsiooni nõuetele mittevastavust uurida) või pädevat kohut (119). Kui organisatsioon keeldub järgimast mis tahes eraelu puutumatuse iseregulatsiooni-, sõltumatu vaidluste lahendamise või valitsusorgani lõplikku otsust või kui selline organ otsustab, et organisatsioon ei ole korduvalt põhimõtteid järginud, võidakse see lugeda püsivaks põhimõtete järgimata jätmiseks ning kaubandusministeerium kustutab põhimõtteid mittejärginud organisatsiooni andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast, teatades sellest kõigepealt 30 päeva ette ja andes organisatsioonile võimaluse vastata (120). Kui organisatsioon väidab pärast nimekirjast kustutamist jätkuvalt, et ta tegutseb kooskõlas ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtetega, edastab kaubandusministeerium asja föderaalsele kaubanduskomisjonile või muule täitevasutusele (121).

119

120

121

| (73) | Kolmandaks võivad üksikisikud esitada oma kaebuse ka liidus asuvale riiklikule andmekaitseasutusele, kes võib kasutada oma uurimis- ja õiguskaitsevolitusi määruse (EL) 2016/679 kohaselt. Organisatsioonidel on kohustus andmekaitseasutuse läbiviidaval uurimisel ja kaebuse lahendamisel koostööd teha, kui kaebus on seotud töösuhte raames kogutud personaliandmete töötlemisega või kui nad on vabatahtlikult nõustunud järelevalveasutuste järelevalvele alluma (122). Eelkõige peavad organisatsioonid vastama päringutele, täitma andmekaitseasutuse soovitusi, sealhulgas heastamis- ja hüvitamismeetmete kohta, ning andmekaitseasutusele kirjalikult kinnitama, et nimetatud meetmed on võetud (123). Kui andmekaitseasutuse nõuandeid ei järgita, edastab andmekaitseasutus sellised juhtumid kaubandusministeeriumile (kes võib organisatsioonid ELi-USA andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast kustutada) või võimalike täitemeetmete võtmiseks föderaalsele kaubanduskomisjonile või transpordiministeeriumile (andmekaitseasutustega koostöö tegemisest keeldumine või põhimõtete järgimata jätmine on USA õiguse alusel karistatav) (124). |
| --- | --- |

(73)

Kolmandaks võivad üksikisikud esitada oma kaebuse ka liidus asuvale riiklikule andmekaitseasutusele, kes võib kasutada oma uurimis- ja õiguskaitsevolitusi määruse (EL) 2016/679 kohaselt. Organisatsioonidel on kohustus andmekaitseasutuse läbiviidaval uurimisel ja kaebuse lahendamisel koostööd teha, kui kaebus on seotud töösuhte raames kogutud personaliandmete töötlemisega või kui nad on vabatahtlikult nõustunud järelevalveasutuste järelevalvele alluma (122). Eelkõige peavad organisatsioonid vastama päringutele, täitma andmekaitseasutuse soovitusi, sealhulgas heastamis- ja hüvitamismeetmete kohta, ning andmekaitseasutusele kirjalikult kinnitama, et nimetatud meetmed on võetud (123). Kui andmekaitseasutuse nõuandeid ei järgita, edastab andmekaitseasutus sellised juhtumid kaubandusministeeriumile (kes võib organisatsioonid ELi-USA andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast kustutada) või võimalike täitemeetmete võtmiseks föderaalsele kaubanduskomisjonile või transpordiministeeriumile (andmekaitseasutustega koostöö tegemisest keeldumine või põhimõtete järgimata jätmine on USA õiguse alusel karistatav) (124).

122

123

124

| (74) | Selleks et hõlbustada kaebuste tõhusaks menetlemiseks tehtavat koostööd, on nii kaubandusministeerium kui ka föderaalne kaubanduskomisjon loonud spetsiaalse kontaktpunkti, mis vastutab andmekaitseasutustega otse suhtlemise eest (125). Need kontaktpunktid abistavad andmekaitseasutust päringutega organisatsiooni põhimõtete järgimise kohta. |
| --- | --- |

(74)

Selleks et hõlbustada kaebuste tõhusaks menetlemiseks tehtavat koostööd, on nii kaubandusministeerium kui ka föderaalne kaubanduskomisjon loonud spetsiaalse kontaktpunkti, mis vastutab andmekaitseasutustega otse suhtlemise eest (125). Need kontaktpunktid abistavad andmekaitseasutust päringutega organisatsiooni põhimõtete järgimise kohta.

125

| (75) | Andmekaitseasutuste nõuanded (126) väljastatakse pärast seda, kui kummalgi vaidluse poolel on olnud mõistlik võimalus esitada selgitused ja soovitud tõendid. Kolleegium võib saata nõuande nii kiiresti, kui nõuetekohase menetluse nõue võimaldab, üldjuhul 60 päeva jooksul alates kaebuse saamisest (127). Kui organisatsioon ei järgi nõuannet 25 päeva jooksul pärast selle saamist ning ei ole viivitust rahuldavalt põhjendanud, võib kolleegium teavitada oma kavatsusest suunata küsimus föderaalsele kaubanduskomisjonile (või muule USA pädevale täitevasutusele) või järeldada, et koostöökohustust on tõsiselt rikutud. Esimesel juhul võib see kaasa tuua täitemeetmete võtmise föderaalse kaubanduskomisjoni seaduse (edaspidi „FTC Act“) paragrahvi 5 (või sarnase normi) alusel (128). Teisel juhul teavitab kolleegium kaubandusministeeriumi, kes käsitab organisatsiooni keeldumist andmekaitseasutuste kolleegiumi nõuannet järgida püsiva järgimata jätmisena, mis toob kaasa organisatsiooni kustutamise andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast. |
| --- | --- |

(75)

Andmekaitseasutuste nõuanded (126) väljastatakse pärast seda, kui kummalgi vaidluse poolel on olnud mõistlik võimalus esitada selgitused ja soovitud tõendid. Kolleegium võib saata nõuande nii kiiresti, kui nõuetekohase menetluse nõue võimaldab, üldjuhul 60 päeva jooksul alates kaebuse saamisest (127). Kui organisatsioon ei järgi nõuannet 25 päeva jooksul pärast selle saamist ning ei ole viivitust rahuldavalt põhjendanud, võib kolleegium teavitada oma kavatsusest suunata küsimus föderaalsele kaubanduskomisjonile (või muule USA pädevale täitevasutusele) või järeldada, et koostöökohustust on tõsiselt rikutud. Esimesel juhul võib see kaasa tuua täitemeetmete võtmise föderaalse kaubanduskomisjoni seaduse (edaspidi „FTC Act“) paragrahvi 5 (või sarnase normi) alusel (128). Teisel juhul teavitab kolleegium kaubandusministeeriumi, kes käsitab organisatsiooni keeldumist andmekaitseasutuste kolleegiumi nõuannet järgida püsiva järgimata jätmisena, mis toob kaasa organisatsiooni kustutamise andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast.

126

127

128

| (76) | Kui andmekaitseasutus, kellele kaebus on adresseeritud, ei ole kaebuse lahendamisega tegelenud või on seda teinud ebapiisavalt, on üksikisikust kaebuse esitajal võimalus vaidlustada nimetatud tegevus või tegevusetus vastava ELi liikmesriigi riiklikes kohtutes. |
| --- | --- |

(76)

Kui andmekaitseasutus, kellele kaebus on adresseeritud, ei ole kaebuse lahendamisega tegelenud või on seda teinud ebapiisavalt, on üksikisikust kaebuse esitajal võimalus vaidlustada nimetatud tegevus või tegevusetus vastava ELi liikmesriigi riiklikes kohtutes.

| (77) | Andmekaitseasutustele võivad kaebusi esitada ka üksikisikud, isegi kui organisatsioon ei ole määranud oma vaidluste lahendamise organiks andmekaitseasutuste kolleegiumi. Sellistel juhtudel võib andmekaitseasutus edastada kaebused kas kaubandusministeeriumile või föderaalsele kaubanduskomisjonile. Koostöö soodustamiseks ja elavdamiseks üksikisikute kaebuste ja ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevate organisatsioonide poolse põhimõtete järgimata jätmise valdkonnas loob kaubandusministeerium spetsiaalse kontaktpunkti, kes peab sidet ja osutab andmekaitseasutustele abi organisatsioonide põhimõtetele vastavuse uurimisel (129). Ka föderaalne kaubanduskomisjon on võtnud kohustuse luua spetsiaalne kontaktpunkt (130). |
| --- | --- |

(77)

Andmekaitseasutustele võivad kaebusi esitada ka üksikisikud, isegi kui organisatsioon ei ole määranud oma vaidluste lahendamise organiks andmekaitseasutuste kolleegiumi. Sellistel juhtudel võib andmekaitseasutus edastada kaebused kas kaubandusministeeriumile või föderaalsele kaubanduskomisjonile. Koostöö soodustamiseks ja elavdamiseks üksikisikute kaebuste ja ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevate organisatsioonide poolse põhimõtete järgimata jätmise valdkonnas loob kaubandusministeerium spetsiaalse kontaktpunkti, kes peab sidet ja osutab andmekaitseasutustele abi organisatsioonide põhimõtetele vastavuse uurimisel (129). Ka föderaalne kaubanduskomisjon on võtnud kohustuse luua spetsiaalne kontaktpunkt (130).

129

130

| (78) | Neljandaks on kaubandusministeerium kohustunud võtma vastu, vaatama läbi ja püüdma parimal võimalikul viisil lahendada kaebusi põhimõtete järgimata jätmise kohta organisatsioonides (131). Selleks näeb kaubandusministeerium andmekaitseasutustele ette erikorra kaebuste edastamiseks spetsiaalsele kontaktpunktile, nende jälgimiseks ja organisatsioonidega suhtlemiseks, et lahendamisele kaasa aidata (132). Selleks et üksikisikute kaebuste menetlemist kiirendada, teeb kontaktpunkt vastavusküsimustes koostööd otse vastava andmekaitseasutusega ning eelkõige hoiab teda kursis kaebuste seisuga kuni 90 päeva jooksul nende esitamisest (133). See võimaldab andmesubjektidel esitada kaebusi ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevate organisatsioonide mittevastavuse kohta otse oma riiklikule andmekaitseasutusele ja lasta saata need kaubandusministeeriumile kui ELi-USA andmekaitseraamistikku haldavale USA asutusele. |
| --- | --- |

(78)

Neljandaks on kaubandusministeerium kohustunud võtma vastu, vaatama läbi ja püüdma parimal võimalikul viisil lahendada kaebusi põhimõtete järgimata jätmise kohta organisatsioonides (131). Selleks näeb kaubandusministeerium andmekaitseasutustele ette erikorra kaebuste edastamiseks spetsiaalsele kontaktpunktile, nende jälgimiseks ja organisatsioonidega suhtlemiseks, et lahendamisele kaasa aidata (132). Selleks et üksikisikute kaebuste menetlemist kiirendada, teeb kontaktpunkt vastavusküsimustes koostööd otse vastava andmekaitseasutusega ning eelkõige hoiab teda kursis kaebuste seisuga kuni 90 päeva jooksul nende esitamisest (133). See võimaldab andmesubjektidel esitada kaebusi ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevate organisatsioonide mittevastavuse kohta otse oma riiklikule andmekaitseasutusele ja lasta saata need kaubandusministeeriumile kui ELi-USA andmekaitseraamistikku haldavale USA asutusele.

131

132

133

| (79) | Kui kaubandusministeerium omaalgatuslike kontrollide, kaebuste või muu teabe alusel leiab, et organisatsioon ei ole põhimõtteid püsivalt järginud, kustutab ta selle organisatsiooni andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast (134). Püsivaks põhimõtete järgimata jätmiseks loetakse ka eraelu puutumatuse iseregulatsiooni organi, sõltumatu vaidluste lahendamise organi või valitsusasutuse, sealhulgas andmekaitseasutuse lõpliku otsuse täitmisest keeldumist (135). |
| --- | --- |

(79)

Kui kaubandusministeerium omaalgatuslike kontrollide, kaebuste või muu teabe alusel leiab, et organisatsioon ei ole põhimõtteid püsivalt järginud, kustutab ta selle organisatsiooni andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast (134). Püsivaks põhimõtete järgimata jätmiseks loetakse ka eraelu puutumatuse iseregulatsiooni organi, sõltumatu vaidluste lahendamise organi või valitsusasutuse, sealhulgas andmekaitseasutuse lõpliku otsuse täitmisest keeldumist (135).

134

135

| (80) | Viiendaks peab ELi-USA andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon olema põhimõtete tõhusaks täitmiseks vajalike uurimis- ja täitmisvolitustega asutuste, eelkõige föderaalse kaubanduskomisjoni (136) jurisdiktsiooni all. Föderaalne kaubanduskomisjon vaatab eelisjärjekorras läbi esildised, mille on põhimõtetele mittevastavuse kohta edastanud sõltumatud vaidluste lahendamise organid või iseregulatsiooniorganid, kaubandusministeerium ja andmekaitseasutused (omal algatusel või kaebuste põhjal), et teha kindlaks, kas föderaalse kaubanduskomisjoni seaduse (FTC Act) paragrahvi 5 on rikutud (137). Föderaalne kaubanduskomisjon on võtnud kohustuse luua esildiste käsitlemise standardmenetlus, luua andmekaitseasutuste edastatud esildiste jaoks asutusesisene kontaktpunkt ning vahetada tehtud esildistega seotud teavet. Lisaks võib ta kaebusi vastu võtta ka otse üksikisikutelt ning kohustub omal algatusel läbi viima ELi-USA andmekaitseraamistikuga seotud uurimisi, eelkõige eraelu puutumatuse kaitse küsimustega seotud laiema uurimise raames. |
| --- | --- |

(80)

Viiendaks peab ELi-USA andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon olema põhimõtete tõhusaks täitmiseks vajalike uurimis- ja täitmisvolitustega asutuste, eelkõige föderaalse kaubanduskomisjoni (136) jurisdiktsiooni all. Föderaalne kaubanduskomisjon vaatab eelisjärjekorras läbi esildised, mille on põhimõtetele mittevastavuse kohta edastanud sõltumatud vaidluste lahendamise organid või iseregulatsiooniorganid, kaubandusministeerium ja andmekaitseasutused (omal algatusel või kaebuste põhjal), et teha kindlaks, kas föderaalse kaubanduskomisjoni seaduse (FTC Act) paragrahvi 5 on rikutud (137). Föderaalne kaubanduskomisjon on võtnud kohustuse luua esildiste käsitlemise standardmenetlus, luua andmekaitseasutuste edastatud esildiste jaoks asutusesisene kontaktpunkt ning vahetada tehtud esildistega seotud teavet. Lisaks võib ta kaebusi vastu võtta ka otse üksikisikutelt ning kohustub omal algatusel läbi viima ELi-USA andmekaitseraamistikuga seotud uurimisi, eelkõige eraelu puutumatuse kaitse küsimustega seotud laiema uurimise raames.

136

137

| (81) | Kuuendaks võib liidu andmesubjekt viimase võimalusena, juhul kui ükski muu ettenähtud õiguskaitsevahend ei ole üksikisiku kaebusele rahuldavat lahendust toonud, algatada siduva vahekohtumenetluse ELi-USA andmekaitseraamistiku kolleegiumis (138). Organisatsioonid peavad teavitama üksikisikuid võimalusest algatada vahekohtumenetlus ning neil on vastamiskohustus, kui üksikisik on nimetatud võimalust kasutanud ja esitanud asjaomasele organisatsioonile sellekohase teate (139). |
| --- | --- |

(81)

Kuuendaks võib liidu andmesubjekt viimase võimalusena, juhul kui ükski muu ettenähtud õiguskaitsevahend ei ole üksikisiku kaebusele rahuldavat lahendust toonud, algatada siduva vahekohtumenetluse ELi-USA andmekaitseraamistiku kolleegiumis (138). Organisatsioonid peavad teavitama üksikisikuid võimalusest algatada vahekohtumenetlus ning neil on vastamiskohustus, kui üksikisik on nimetatud võimalust kasutanud ja esitanud asjaomasele organisatsioonile sellekohase teate (139).

138

139

| (82) | ELi-USA andmekaitseraamistiku kolleegium koosneb vähemalt kümnest vahekohtunikust, kelle määravad ametisse kaubandusministeerium ja Euroopa Komisjon lähtuvalt nende sõltumatusest, aususest ja kogemustest USA eraelu puutumatuse kaitse õiguse ja liidu andmekaitseõiguse alal. Iga vaidluse jaoks valivad pooled nimekirjast kolleegiumi ühe kuni kolm (140) vahekohtunikku. |
| --- | --- |

(82)

ELi-USA andmekaitseraamistiku kolleegium koosneb vähemalt kümnest vahekohtunikust, kelle määravad ametisse kaubandusministeerium ja Euroopa Komisjon lähtuvalt nende sõltumatusest, aususest ja kogemustest USA eraelu puutumatuse kaitse õiguse ja liidu andmekaitseõiguse alal. Iga vaidluse jaoks valivad pooled nimekirjast kolleegiumi ühe kuni kolm (140) vahekohtunikku.

140

| (83) | Kaubandusministeerium valis vahekohtumenetlusi haldama vaidluste lahendamise rahvusvahelise keskuse (International Centre for Dispute Resolution (ICDR)), mis on USA vahekohtute assotsiatsiooni (American Arbitration Association (AAA)) rahvusvaheline osakond. ELi-USA andmekaitseraamistiku kolleegiumi menetlusi reguleerivad kokkulepitud vahekohtureeglid ja ametisse nimetatud vahekohtunike käitumisjuhend. ICDR-AAA veebisait pakub üksikisikutele selget ja kokkuvõtlikku teavet vahekohtumenetluse ja vahekohtusse pöördumise menetluse kohta. |
| --- | --- |

(83)

Kaubandusministeerium valis vahekohtumenetlusi haldama vaidluste lahendamise rahvusvahelise keskuse (International Centre for Dispute Resolution (ICDR)), mis on USA vahekohtute assotsiatsiooni (American Arbitration Association (AAA)) rahvusvaheline osakond. ELi-USA andmekaitseraamistiku kolleegiumi menetlusi reguleerivad kokkulepitud vahekohtureeglid ja ametisse nimetatud vahekohtunike käitumisjuhend. ICDR-AAA veebisait pakub üksikisikutele selget ja kokkuvõtlikku teavet vahekohtumenetluse ja vahekohtusse pöördumise menetluse kohta.

| (84) | Kaubandusministeeriumi ja komisjoni vahel kokku lepitud vahekohtureeglid täiendavad ELi-USA andmekaitseraamistikku, mis sisaldab mitut funktsiooni, mis parandavad liidu andmesubjektide juurdepääsu sellele mehhanismile: i) kolleegiumi jaoks nõude ettevalmistamisel võib andmesubjekti abistada tema riiklik andmekaitseasutus; ii) kuigi vahekohut peetakse Ameerika Ühendriikides, võivad liidu andmesubjektid otsustada osaleda video- või telefonikonverentsi teel, mida üksikisikule võimaldatakse tasuta; iii) kuigi vahekohtus kasutatakse üldjuhul inglise keelt, tagatakse vahekohtu istungil suuline tõlge ja kirjalikku tõlget pakutakse põhimõtteliselt siis, kui esitatakse põhjendatud taotlus, ja see on andmesubjektile tasuta; iv) kuigi kumbki pool peab kandma oma advokaaditasud ise, haldab kaubandusministeerium fondi, kuhu teevad igal aastal sissemakseid ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevad organisatsioonid, kes peavad katma vahekohtumenetluse kulud maksimaalse summani, mille määravad kindlaks USA ametiasutused, konsulteerides komisjoniga (141). |
| --- | --- |

(84)

Kaubandusministeeriumi ja komisjoni vahel kokku lepitud vahekohtureeglid täiendavad ELi-USA andmekaitseraamistikku, mis sisaldab mitut funktsiooni, mis parandavad liidu andmesubjektide juurdepääsu sellele mehhanismile: i) kolleegiumi jaoks nõude ettevalmistamisel võib andmesubjekti abistada tema riiklik andmekaitseasutus; ii) kuigi vahekohut peetakse Ameerika Ühendriikides, võivad liidu andmesubjektid otsustada osaleda video- või telefonikonverentsi teel, mida üksikisikule võimaldatakse tasuta; iii) kuigi vahekohtus kasutatakse üldjuhul inglise keelt, tagatakse vahekohtu istungil suuline tõlge ja kirjalikku tõlget pakutakse põhimõtteliselt siis, kui esitatakse põhjendatud taotlus, ja see on andmesubjektile tasuta; iv) kuigi kumbki pool peab kandma oma advokaaditasud ise, haldab kaubandusministeerium fondi, kuhu teevad igal aastal sissemakseid ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevad organisatsioonid, kes peavad katma vahekohtumenetluse kulud maksimaalse summani, mille määravad kindlaks USA ametiasutused, konsulteerides komisjoniga (141).

141

| (85) | ELi-USA andmekaitseraamistiku kolleegiumil on õigus kehtestada „konkreetsele isikule sobivad asjakohased mitterahalised kaitsemeetmed“, (142) mis on vajalikud põhimõte järgimata jätmise heastamiseks. Kuigi kolleegium võtab otsustamisel arvesse ka teisi heastamismeetmeid, mis on ELi-USA andmekaitseraamistiku muude mehhanismide raames juba määratud, võivad üksikisikud siiski pöörduda vahekohtusse, kui nad peavad kõnealuseid muid heastamismeetmeid ebapiisavaks. See võimaldab liidu andmesubjektidel pöörduda vahekohtusse kõigil juhtudel, kus ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevate organisatsioonide, sõltumatute kaebuste menetlemise mehhanismide või USA pädevate asutuste (näiteks föderaalse kaubanduskomisjoni) tegevus või tegevusetus ei ole toonud nende kaebustele rahuldavat lahendust. Vahekohtumenetlust ei või algatada, kui andmekaitseasutus ise on ELi-USA andmekaitseraamistikus osaleva organisatsiooni suhtes õiguslikult pädev kõnealust küsimust lahendama, nimelt siis, kui organisatsioon on kohustatud tegema andmekaitseasutustega koostööd ja järgima nende nõuandeid seoses töösuhte raames kogutud personaliandmete töötlemisega või on vabatahtlikult võtnud kohustuse seda teha. Üksikisikud saavad vahekohtu otsuse täitmisele pöörata USA kohtute kaudu föderaalse vahekohtu seaduse (Federal Arbitration Act) alusel, mis tagab õiguskaitse juhuks, kui ettevõtja otsust ei täida. |
| --- | --- |

(85)

ELi-USA andmekaitseraamistiku kolleegiumil on õigus kehtestada „konkreetsele isikule sobivad asjakohased mitterahalised kaitsemeetmed“, (142) mis on vajalikud põhimõte järgimata jätmise heastamiseks. Kuigi kolleegium võtab otsustamisel arvesse ka teisi heastamismeetmeid, mis on ELi-USA andmekaitseraamistiku muude mehhanismide raames juba määratud, võivad üksikisikud siiski pöörduda vahekohtusse, kui nad peavad kõnealuseid muid heastamismeetmeid ebapiisavaks. See võimaldab liidu andmesubjektidel pöörduda vahekohtusse kõigil juhtudel, kus ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevate organisatsioonide, sõltumatute kaebuste menetlemise mehhanismide või USA pädevate asutuste (näiteks föderaalse kaubanduskomisjoni) tegevus või tegevusetus ei ole toonud nende kaebustele rahuldavat lahendust. Vahekohtumenetlust ei või algatada, kui andmekaitseasutus ise on ELi-USA andmekaitseraamistikus osaleva organisatsiooni suhtes õiguslikult pädev kõnealust küsimust lahendama, nimelt siis, kui organisatsioon on kohustatud tegema andmekaitseasutustega koostööd ja järgima nende nõuandeid seoses töösuhte raames kogutud personaliandmete töötlemisega või on vabatahtlikult võtnud kohustuse seda teha. Üksikisikud saavad vahekohtu otsuse täitmisele pöörata USA kohtute kaudu föderaalse vahekohtu seaduse (Federal Arbitration Act) alusel, mis tagab õiguskaitse juhuks, kui ettevõtja otsust ei täida.

142

| (86) | Seitsmendaks, kui organisatsioon ei täida oma kohustust järgida põhimõtteid ja avaldada privaatsustingimused, on USA õiguse kohaselt kättesaadavad täiendavad õiguskaitsevahendid, sealhulgas kahju hüvitamiseks. Näiteks võivad üksikisikud teatud tingimustel saada osariigi tarbijakaitseseaduste alusel kohtulikku õiguskaitset (sealhulgas kahju hüvitamine) valeandmete esitamise, ebaõiglaste ja pettusel põhinevate teguviiside ja tavade korral (143) ning lepinguvälist vastutust käsitlevate õigusnormide kohaselt (eelkõige eraellu sekkumise, (144) nime või sarnasuse omastamise (145) ning isiklike andmete avalikustamisega seotud rikkumiste korral (146)). |
| --- | --- |

(86)

Seitsmendaks, kui organisatsioon ei täida oma kohustust järgida põhimõtteid ja avaldada privaatsustingimused, on USA õiguse kohaselt kättesaadavad täiendavad õiguskaitsevahendid, sealhulgas kahju hüvitamiseks. Näiteks võivad üksikisikud teatud tingimustel saada osariigi tarbijakaitseseaduste alusel kohtulikku õiguskaitset (sealhulgas kahju hüvitamine) valeandmete esitamise, ebaõiglaste ja pettusel põhinevate teguviiside ja tavade korral (143) ning lepinguvälist vastutust käsitlevate õigusnormide kohaselt (eelkõige eraellu sekkumise, (144) nime või sarnasuse omastamise (145) ning isiklike andmete avalikustamisega seotud rikkumiste korral (146)).

143

144

145

146

| (87) | Eespool kirjeldatud erinevad õiguskaitsevahendid üheskoos tagavad, et iga kaebus, mis käsitleb ELi-USA andmekaitseraamistiku järgimist kinnitanud organisatsioonide mittevastavust andmekaitseraamistikule, lahendatakse ja heastatakse tõhusalt. |
| --- | --- |

(87)

Eespool kirjeldatud erinevad õiguskaitsevahendid üheskoos tagavad, et iga kaebus, mis käsitleb ELi-USA andmekaitseraamistiku järgimist kinnitanud organisatsioonide mittevastavust andmekaitseraamistikule, lahendatakse ja heastatakse tõhusalt.

3.   JUURDEPÄÄS EUROOPA LIIDUST EDASTATUD ISIKUANDMETELE JA NENDE KASUTAMINE AMEERIKA ÜHENDRIIKIDES ASUVATE AVALIKU SEKTORI ASUTUSTE POOLT

JUURDEPÄÄS EUROOPA LIIDUST EDASTATUD ISIKUANDMETELE JA NENDE KASUTAMINE AMEERIKA ÜHENDRIIKIDES ASUVATE AVALIKU SEKTORI ASUTUSTE POOLT

| (88) | Komisjon on hinnanud ka piiranguid ja kaitsemeetmeid, sealhulgas Ameerika Ühendriikide õiguses kättesaadavaid järelevalve- ja individuaalse kaitse mehhanisme seoses USA avaliku sektori asutuste poolt avalikus huvis selliste isikuandmete kogumise ja järgneva kasutamisega, mida edastatakse Ameerika Ühendriikides asuvatele vastutavatele töötlejatele ja volitatud töötlejatele, eelkõige kriminaalõiguskaitse ja riikliku julgeoleku eesmärgil (edaspidi „valitsuse juurdepääs“) (147). Selle hindamisel, kas tingimused, mille alusel pääseb valitsus juurde käesoleva otsuse alusel Ameerika Ühendriikidesse edastatud andmetele, vastavad määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 1 kohasele sisulise samaväärsuse kriteeriumile, nagu Euroopa Kohus on tõlgendanud põhiõiguste hartat silmas pidades, võttis komisjon arvesse mitut kriteeriumi. |
| --- | --- |

(88)

Komisjon on hinnanud ka piiranguid ja kaitsemeetmeid, sealhulgas Ameerika Ühendriikide õiguses kättesaadavaid järelevalve- ja individuaalse kaitse mehhanisme seoses USA avaliku sektori asutuste poolt avalikus huvis selliste isikuandmete kogumise ja järgneva kasutamisega, mida edastatakse Ameerika Ühendriikides asuvatele vastutavatele töötlejatele ja volitatud töötlejatele, eelkõige kriminaalõiguskaitse ja riikliku julgeoleku eesmärgil (edaspidi „valitsuse juurdepääs“) (147). Selle hindamisel, kas tingimused, mille alusel pääseb valitsus juurde käesoleva otsuse alusel Ameerika Ühendriikidesse edastatud andmetele, vastavad määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 1 kohasele sisulise samaväärsuse kriteeriumile, nagu Euroopa Kohus on tõlgendanud põhiõiguste hartat silmas pidades, võttis komisjon arvesse mitut kriteeriumi.

147

| (89) | Eelkõige peavad kõik isikuandmete kaitse õiguse piirangud olema seadusega ette nähtud ja asjaomase õiguse piirangu ulatus peab olema määratletud sellise õiguse riivet võimaldavas õiguslikus aluses (148). Lisaks peab selles õiguslikus aluses olema selleks, et täita proportsionaalsuse nõuet, mille kohaselt tuleb erandeid ja piiranguid isikuandmete kaitsest kohaldada ainult niivõrd, kuivõrd see on demokraatlikus ühiskonnas vältimatult vajalik, et saavutada konkreetsed üldist huvi pakkuvad eesmärgid, mis on samaväärsed liidu tunnustatud eesmärkidega, sätestatud selged ja täpsed eeskirjad, mis reguleerivad kõnealuste meetmete ulatust ja kohaldamist, ning kehtestatud minimaalsed kaitsemeetmed, et isikutel, kelle andmeid on edastatud, oleksid piisavad tagatised oma isikuandmete tõhusaks kaitsmiseks kuritarvitamise riski eest (149). Samuti peavad need normid ja kaitsemeetmed olema õiguslikult siduvad ja üksikisikutele hagetavad (150). Eelkõige peab andmesubjektidel olema võimalus kasutada õiguskaitsevahendeid sõltumatus ja erapooletus kohtus, et tutvuda teda puudutavate isikuandmetega või lasta neisse parandusi teha või neid kustutada (151). |
| --- | --- |

(89)

Eelkõige peavad kõik isikuandmete kaitse õiguse piirangud olema seadusega ette nähtud ja asjaomase õiguse piirangu ulatus peab olema määratletud sellise õiguse riivet võimaldavas õiguslikus aluses (148). Lisaks peab selles õiguslikus aluses olema selleks, et täita proportsionaalsuse nõuet, mille kohaselt tuleb erandeid ja piiranguid isikuandmete kaitsest kohaldada ainult niivõrd, kuivõrd see on demokraatlikus ühiskonnas vältimatult vajalik, et saavutada konkreetsed üldist huvi pakkuvad eesmärgid, mis on samaväärsed liidu tunnustatud eesmärkidega, sätestatud selged ja täpsed eeskirjad, mis reguleerivad kõnealuste meetmete ulatust ja kohaldamist, ning kehtestatud minimaalsed kaitsemeetmed, et isikutel, kelle andmeid on edastatud, oleksid piisavad tagatised oma isikuandmete tõhusaks kaitsmiseks kuritarvitamise riski eest (149). Samuti peavad need normid ja kaitsemeetmed olema õiguslikult siduvad ja üksikisikutele hagetavad (150). Eelkõige peab andmesubjektidel olema võimalus kasutada õiguskaitsevahendeid sõltumatus ja erapooletus kohtus, et tutvuda teda puudutavate isikuandmetega või lasta neisse parandusi teha või neid kustutada (151).

148

149

150

151

3.1.   Juurdepääs andmetele ja andmete kasutamine USA avaliku sektori asutuste poolt kriminaalõiguskaitse eesmärkidel

Juurdepääs andmetele ja andmete kasutamine USA avaliku sektori asutuste poolt kriminaalõiguskaitse eesmärkidel

| (90) | Mis puudutab ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel edastatud isikuandmete riivet kriminaalõiguskaitse eesmärkidel, on Ameerika Ühendriikide õiguses sätestatud isikuandmetele juurdepääsule ja nende kasutamisele mitu piirangut ning ette nähtud järelevalve- ja kahju hüvitamise mehhanismid, mis on kooskõlas käesoleva otsuse põhjenduses 89 osutatud nõuetega. Tingimusi, mille alusel selline juurdepääs võib toimuda, ja nende volituste kasutamisel kohaldatavaid kaitsemeetmeid hinnatakse üksikasjalikult järgmistes jagudes. Sellega seoses on USA valitsus (justiitsministeeriumi kaudu) esitanud kinnitavad avaldused ka kohaldatavate piirangute ja kaitsemeetmete kohta (käesoleva otsuse VI lisa). |
| --- | --- |

(90)

Mis puudutab ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel edastatud isikuandmete riivet kriminaalõiguskaitse eesmärkidel, on Ameerika Ühendriikide õiguses sätestatud isikuandmetele juurdepääsule ja nende kasutamisele mitu piirangut ning ette nähtud järelevalve- ja kahju hüvitamise mehhanismid, mis on kooskõlas käesoleva otsuse põhjenduses 89 osutatud nõuetega. Tingimusi, mille alusel selline juurdepääs võib toimuda, ja nende volituste kasutamisel kohaldatavaid kaitsemeetmeid hinnatakse üksikasjalikult järgmistes jagudes. Sellega seoses on USA valitsus (justiitsministeeriumi kaudu) esitanud kinnitavad avaldused ka kohaldatavate piirangute ja kaitsemeetmete kohta (käesoleva otsuse VI lisa).

3.1.1.   
  Õiguslikud alused, piirangud ja kaitsemeetmed

Õiguslikud alused, piirangud ja kaitsemeetmed

3.1.1.1.   Piirangud ja kaitsemeetmed seoses isikuandmete kogumisega kriminaalõiguskaitse eesmärkidel

Piirangud ja kaitsemeetmed seoses isikuandmete kogumisega kriminaalõiguskaitse eesmärkidel

| (91) | Isikuandmetele, mida töötlevad põhimõtete järgimist kinnitanud USA organisatsioonid ja mis edastatakse liidust ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel, võivad kriminaalõiguskaitse eesmärkidel juurde pääseda USA föderaalprokurörid ja föderaalse uurimisasutuse ametnikud erinevate menetluste alusel, nagu on üksikasjalikumalt selgitatud põhjendustes 92–99. Neid menetlusi kohaldatakse samamoodi, kui teavet saadakse mis tahes USA organisatsioonilt, olenemata asjaomaste andmesubjektide kodakondsusest või elukohast (152). |
| --- | --- |

(91)

Isikuandmetele, mida töötlevad põhimõtete järgimist kinnitanud USA organisatsioonid ja mis edastatakse liidust ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel, võivad kriminaalõiguskaitse eesmärkidel juurde pääseda USA föderaalprokurörid ja föderaalse uurimisasutuse ametnikud erinevate menetluste alusel, nagu on üksikasjalikumalt selgitatud põhjendustes 92–99. Neid menetlusi kohaldatakse samamoodi, kui teavet saadakse mis tahes USA organisatsioonilt, olenemata asjaomaste andmesubjektide kodakondsusest või elukohast (152).

152

| (92) | Esiteks võib kohtunik föderaalse õiguskaitseasutuse ametniku või valitsuse advokaadi taotlusel anda välja läbiotsimis- või arestimismääruse (sealhulgas elektrooniliselt salvestatud teabe kohta) (153). Sellise määruse võib välja anda ainult siis, kui on küllaldane alus (154) arvata, et tõenäoliselt leitakse määruses osutatud kohast „arestitavaid esemeid“ (tõendid kuriteo kohta, ebaseaduslikult saadud esemed või vara, mida kavatsetakse kasutada või on kasutatud kuriteo toimepanemiseks). Määruses tuleb kindlaks määrata arestitav vara või ese ja märkida, millisele kohtunikule tuleb määrus tagastada. Isik, kelle suhtes läbiotsimist kohaldatakse või kelle vara läbi otsitakse, võib võtta meetmeid, et ebaseadusliku otsimise teel saadud tõendusmaterjal loetaks kehtetuks, kui need tõendid esitatakse selle isiku vastu kriminaalmenetluses (155). Kui andmete valdaja (nt ettevõtja) on määruse alusel kohustatud andmed avalikustama, võib ta vaidlustada avalikustamise nõude kui põhjendamatult koormava (156). |
| --- | --- |

(92)

Esiteks võib kohtunik föderaalse õiguskaitseasutuse ametniku või valitsuse advokaadi taotlusel anda välja läbiotsimis- või arestimismääruse (sealhulgas elektrooniliselt salvestatud teabe kohta) (153). Sellise määruse võib välja anda ainult siis, kui on küllaldane alus (154) arvata, et tõenäoliselt leitakse määruses osutatud kohast „arestitavaid esemeid“ (tõendid kuriteo kohta, ebaseaduslikult saadud esemed või vara, mida kavatsetakse kasutada või on kasutatud kuriteo toimepanemiseks). Määruses tuleb kindlaks määrata arestitav vara või ese ja märkida, millisele kohtunikule tuleb määrus tagastada. Isik, kelle suhtes läbiotsimist kohaldatakse või kelle vara läbi otsitakse, võib võtta meetmeid, et ebaseadusliku otsimise teel saadud tõendusmaterjal loetaks kehtetuks, kui need tõendid esitatakse selle isiku vastu kriminaalmenetluses (155). Kui andmete valdaja (nt ettevõtja) on määruse alusel kohustatud andmed avalikustama, võib ta vaidlustada avalikustamise nõude kui põhjendamatult koormava (156).

153

154

155

156

| (93) | Teiseks võib vandemeeste kogu (grand jury ehk kohtuniku või kohtu-uurija kokku pandud uurimisorgan) väljastada teatavate raskete kuritegude uurimise kontekstis, (157) tavaliselt föderaalprokuröri taotlusel, kohtukorralduse, millega nõuda kelleltki äridokumentide, elektrooniliselt salvestatud teabe või muude materiaalsete esemed esitamist või kättesaadavaks tegemist. Lisaks on mitme põhimäärusega lubatud kasutada halduslikke korraldusi, et esitataks või tehtaks kättesaadavaks äridokumendid, elektrooniliselt säilitatud andmed või muud materiaalsed esemed uurimistes, mis hõlmavad tervishoiupettust, lapse väärkohtlemist, salateenistuse (Secret Service) kaitset, kontrollitavate ainete juhtumeid ning peainspektori uurimisi (158). Mõlemal juhul peab teave olema uurimise seisukohast asjakohane ja kohtukorraldus ei tohi olla ebamõistlik selle laia ulatuse või rõhuva või koormava laadi tõttu (ja kohtukorralduse saaja võib seda nendel põhjustel vaidlustada) (159). |
| --- | --- |

(93)

Teiseks võib vandemeeste kogu (grand jury ehk kohtuniku või kohtu-uurija kokku pandud uurimisorgan) väljastada teatavate raskete kuritegude uurimise kontekstis, (157) tavaliselt föderaalprokuröri taotlusel, kohtukorralduse, millega nõuda kelleltki äridokumentide, elektrooniliselt salvestatud teabe või muude materiaalsete esemed esitamist või kättesaadavaks tegemist. Lisaks on mitme põhimäärusega lubatud kasutada halduslikke korraldusi, et esitataks või tehtaks kättesaadavaks äridokumendid, elektrooniliselt säilitatud andmed või muud materiaalsed esemed uurimistes, mis hõlmavad tervishoiupettust, lapse väärkohtlemist, salateenistuse (Secret Service) kaitset, kontrollitavate ainete juhtumeid ning peainspektori uurimisi (158). Mõlemal juhul peab teave olema uurimise seisukohast asjakohane ja kohtukorraldus ei tohi olla ebamõistlik selle laia ulatuse või rõhuva või koormava laadi tõttu (ja kohtukorralduse saaja võib seda nendel põhjustel vaidlustada) (159).

grand jury

157

158

159

| (94) | USA ettevõtjate valduses olevatele andmetele tsiviil- või regulatiivsetel eesmärkidel („avalikes huvides“) juurdepääsuks antavate halduslike korralduste tingimused on sellele väga sarnased. Tsiviil- ja regulatiivsete kohustustega asutuste volitused selliseid halduslikke korraldusi välja anda peavad olema sätestatud põhikirjas. Haldusliku korralduse kasutamist tuleb hinnata nn mõistlikkuse testiga, mille kohaselt on nõutav, et uurimine viidaks läbi õiguspärasel eesmärgil, haldusliku korraldusega nõutav teave on selle eesmärgi jaoks asjakohane, asutusel ei ole veel seda teavet, mida ta haldusliku korralduse abil soovib saada, ja haldusliku korralduse väljastamiseks vajalikud haldustoimingud on tehtud (160). Ülemkohtu praktikas on selgitatud ka vajadust saavutada tasakaal taotletava teabe avaliku huvi aspekti tähtsuse ning isiklike ja organisatsiooniliste eraelu puutumatuse kaitsega seotud huvide tähtsuse vahel (161). Kuigi haldusliku korralduse kasutamiseks ei ole vaja kohtu eelnevat heakskiitu, vaatab kohus selle läbi juhul, kui korralduse saaja selle eespool nimetatud põhjustel vaidlustab või kui korralduse väljastanud asutus soovib selle kohtu kaudu täitmisele pöörata (162). Lisaks neile üldistele piirangutele võivad eri põhimäärustest tuleneda (rangemad) erinõuded (163). |
| --- | --- |

(94)

USA ettevõtjate valduses olevatele andmetele tsiviil- või regulatiivsetel eesmärkidel („avalikes huvides“) juurdepääsuks antavate halduslike korralduste tingimused on sellele väga sarnased. Tsiviil- ja regulatiivsete kohustustega asutuste volitused selliseid halduslikke korraldusi välja anda peavad olema sätestatud põhikirjas. Haldusliku korralduse kasutamist tuleb hinnata nn mõistlikkuse testiga, mille kohaselt on nõutav, et uurimine viidaks läbi õiguspärasel eesmärgil, haldusliku korraldusega nõutav teave on selle eesmärgi jaoks asjakohane, asutusel ei ole veel seda teavet, mida ta haldusliku korralduse abil soovib saada, ja haldusliku korralduse väljastamiseks vajalikud haldustoimingud on tehtud (160). Ülemkohtu praktikas on selgitatud ka vajadust saavutada tasakaal taotletava teabe avaliku huvi aspekti tähtsuse ning isiklike ja organisatsiooniliste eraelu puutumatuse kaitsega seotud huvide tähtsuse vahel (161). Kuigi haldusliku korralduse kasutamiseks ei ole vaja kohtu eelnevat heakskiitu, vaatab kohus selle läbi juhul, kui korralduse saaja selle eespool nimetatud põhjustel vaidlustab või kui korralduse väljastanud asutus soovib selle kohtu kaudu täitmisele pöörata (162). Lisaks neile üldistele piirangutele võivad eri põhimäärustest tuleneda (rangemad) erinõuded (163).

160

161

162

163

| (95) | Kolmandaks võimaldavad mitu õiguslikku alust kriminaalõiguskaitseasutustel saada juurdepääsu sideandmetele. Kohus võib anda määruse, millega lubatakse koguda (pealtkuulamisseadmete abil) telefoninumbri või e-posti kohta reaalajas muid kui sisuandmeid seoses helistamise, marsruutimise, suunamise ja signaaliteabega, kui ta leiab, et asutus on tõendanud, et tõenäoliselt saadav teave on poolelioleva kriminaaluurimise jaoks asjakohane (164). Muu hulgas tuleb kohtumääruses täpsustada kahtlustatav isik, kui see on teada; sidevahendid, mille kohta määrus käib, ja märge süüteo kohta, millega kogutav teave on seotud. Pealtkuulamisseadme kasutamise loa võib anda kuni kuuekümneks päevaks, mida võib pikendada ainult uue kohtumäärusega. |
| --- | --- |

(95)

Kolmandaks võimaldavad mitu õiguslikku alust kriminaalõiguskaitseasutustel saada juurdepääsu sideandmetele. Kohus võib anda määruse, millega lubatakse koguda (pealtkuulamisseadmete abil) telefoninumbri või e-posti kohta reaalajas muid kui sisuandmeid seoses helistamise, marsruutimise, suunamise ja signaaliteabega, kui ta leiab, et asutus on tõendanud, et tõenäoliselt saadav teave on poolelioleva kriminaaluurimise jaoks asjakohane (164). Muu hulgas tuleb kohtumääruses täpsustada kahtlustatav isik, kui see on teada; sidevahendid, mille kohta määrus käib, ja märge süüteo kohta, millega kogutav teave on seotud. Pealtkuulamisseadme kasutamise loa võib anda kuni kuuekümneks päevaks, mida võib pikendada ainult uue kohtumäärusega.

164

| (96) | Lisaks võib salvestatud side seaduse alusel saada kriminaalõiguse täitmise eesmärgil juurdepääsu internetiteenuse osutajate, telefoniteenuse osutajate ja muude kolmandatest isikutest teenuseosutajate valduses olevatele abonendiandmetele, liiklusandmetele ja salvestatud andmesisule (165). Selleks et saada oma valdusse elektroonilise side salvestatud sisu, peavad kriminaalõiguskaitseasutused põhimõtteliselt saama kohtunikult määruse, mis põhineb küllaldasel alusel arvata, et asjaomasel kontol on tõendusmaterjal kuriteo kohta (166). Abonendi registreerimise andmete, IP-aadresside ja seotud ajatemplite ning arveldusandmete jaoks võivad kriminaalõiguskaitseasutused kasutada kohtukorraldust. Enamiku muude salvestatud ilma sisuta andmete (nt teemareata e-kirja päised) jaoks peab kriminaalõiguskaitseasutus saama kohtumääruse, mis väljastatakse, kui kohtunik on veendunud, et on alust arvata, et nõutav teave on käimasoleva kriminaaluurimise jaoks asjakohane ja oluline. |
| --- | --- |

(96)

Lisaks võib salvestatud side seaduse alusel saada kriminaalõiguse täitmise eesmärgil juurdepääsu internetiteenuse osutajate, telefoniteenuse osutajate ja muude kolmandatest isikutest teenuseosutajate valduses olevatele abonendiandmetele, liiklusandmetele ja salvestatud andmesisule (165). Selleks et saada oma valdusse elektroonilise side salvestatud sisu, peavad kriminaalõiguskaitseasutused põhimõtteliselt saama kohtunikult määruse, mis põhineb küllaldasel alusel arvata, et asjaomasel kontol on tõendusmaterjal kuriteo kohta (166). Abonendi registreerimise andmete, IP-aadresside ja seotud ajatemplite ning arveldusandmete jaoks võivad kriminaalõiguskaitseasutused kasutada kohtukorraldust. Enamiku muude salvestatud ilma sisuta andmete (nt teemareata e-kirja päised) jaoks peab kriminaalõiguskaitseasutus saama kohtumääruse, mis väljastatakse, kui kohtunik on veendunud, et on alust arvata, et nõutav teave on käimasoleva kriminaaluurimise jaoks asjakohane ja oluline.

165

166

| (97) | Teenuseosutajad, kes saavad päringuid salvestatud side seaduse alusel, võivad vabatahtlikult teavitada klienti või abonenti, kelle teavet saada soovitakse, välja arvatud juhul, kui asjaomane kriminaalõiguskaitseasutus saab kaitsemääruse, millega selline teavitamine keelatakse (167). Selline kaitsemäärus on kohtumäärus, millega nõutakse, et elektroonilise side teenuste või kaugandmetöötlusteenuste osutaja, kellele määrus, kohtukorraldus või kohtumäärus on adresseeritud, ei teavitaks teisi isikuid määruse, kohtukorralduse või kohtumääruse olemasolust enne, kuni kohus seda vajalikuks peab. Kaitsemäärus väljastatakse, kui kohus leiab, et on alust arvata, et teavitamine ohustaks tõsiselt uurimist või viivitaks põhjendamatult kohtuprotsessi, nt seetõttu, et see tooks kaasa üksikisiku elu või füüsilise turvalisuse ohtu seadmise, kohtumõistmise eest põgenemise, võimalike tunnistajate hirmutamise jne. Asejustiitsministri memorandumiga (mis on siduv kõigile justiitsministeeriumi advokaatidele ja esindajatele) nõutakse, et prokurörid teeksid üksikasjaliku otsuse kaitsemääruse vajaduse kohta ja esitaksid kohtule põhjenduse selle kohta, kuidas on konkreetses juhtumis täidetud kaitsemääruse saamise seaduslikud kriteeriumid (168). Memorandum nõuab ka seda, et üldjuhul ei tohi kaitsemääruse taotlusega nõutada teavitamise edasilükkamist enam kui üheks aastaks. Kui erandjuhtudel võivad osutuda vajalikuks pikemaajalised määrused, võib selliseid määrusi taotleda ainult USA peaprokuröri või vastava justiitsministri abi määratud järelevalveametniku kirjalikul nõusolekul. Lisaks peab prokurör uurimise lõpus viivitamatult hindama, kas on alust jätta väljastatud kaitsemäärused kehtima, ning kui see nii ei ole, lõpetama kaitsemääruse kehtivuse ja tagama, et sellest teavitatakse teenuseosutajat (169). |
| --- | --- |

(97)

Teenuseosutajad, kes saavad päringuid salvestatud side seaduse alusel, võivad vabatahtlikult teavitada klienti või abonenti, kelle teavet saada soovitakse, välja arvatud juhul, kui asjaomane kriminaalõiguskaitseasutus saab kaitsemääruse, millega selline teavitamine keelatakse (167). Selline kaitsemäärus on kohtumäärus, millega nõutakse, et elektroonilise side teenuste või kaugandmetöötlusteenuste osutaja, kellele määrus, kohtukorraldus või kohtumäärus on adresseeritud, ei teavitaks teisi isikuid määruse, kohtukorralduse või kohtumääruse olemasolust enne, kuni kohus seda vajalikuks peab. Kaitsemäärus väljastatakse, kui kohus leiab, et on alust arvata, et teavitamine ohustaks tõsiselt uurimist või viivitaks põhjendamatult kohtuprotsessi, nt seetõttu, et see tooks kaasa üksikisiku elu või füüsilise turvalisuse ohtu seadmise, kohtumõistmise eest põgenemise, võimalike tunnistajate hirmutamise jne. Asejustiitsministri memorandumiga (mis on siduv kõigile justiitsministeeriumi advokaatidele ja esindajatele) nõutakse, et prokurörid teeksid üksikasjaliku otsuse kaitsemääruse vajaduse kohta ja esitaksid kohtule põhjenduse selle kohta, kuidas on konkreetses juhtumis täidetud kaitsemääruse saamise seaduslikud kriteeriumid (168). Memorandum nõuab ka seda, et üldjuhul ei tohi kaitsemääruse taotlusega nõutada teavitamise edasilükkamist enam kui üheks aastaks. Kui erandjuhtudel võivad osutuda vajalikuks pikemaajalised määrused, võib selliseid määrusi taotleda ainult USA peaprokuröri või vastava justiitsministri abi määratud järelevalveametniku kirjalikul nõusolekul. Lisaks peab prokurör uurimise lõpus viivitamatult hindama, kas on alust jätta väljastatud kaitsemäärused kehtima, ning kui see nii ei ole, lõpetama kaitsemääruse kehtivuse ja tagama, et sellest teavitatakse teenuseosutajat (169).

167

168

169

| (98) | Ka võivad kriminaalõiguskaitseasutused kuulata reaalajas pealt telefonikõnesid, vestlusi või elektroonilist teabevahetust kohtumääruse alusel, milles kohtunik leiab muu hulgas, et on olemas küllaldane alus arvata, et telefoni või elektrooniline pealtkuulamine annab tõendusmaterjali föderaalse kuriteo kohta või süüdistuse eest põgeneva tagaotsitava isiku asukoha kohta (170). |
| --- | --- |

(98)

Ka võivad kriminaalõiguskaitseasutused kuulata reaalajas pealt telefonikõnesid, vestlusi või elektroonilist teabevahetust kohtumääruse alusel, milles kohtunik leiab muu hulgas, et on olemas küllaldane alus arvata, et telefoni või elektrooniline pealtkuulamine annab tõendusmaterjali föderaalse kuriteo kohta või süüdistuse eest põgeneva tagaotsitava isiku asukoha kohta (170).

170

| (99) | Täiendavat kaitset pakuvad justiitsministeeriumi erinevad põhimõtted ja suunised, sealhulgas justiitsministri suunised riigisiseste FBI operatsioonide kohta (AGG-DOM), milles on muu hulgas nõue, et föderaalne juurdlusbüroo (FBI) kasutaks võimalikult vähe sekkuvaid uurimismeetodeid, võttes arvesse mõju eraelu puutumatusele ja kodanikuvabadustele (171). |
| --- | --- |

(99)

Täiendavat kaitset pakuvad justiitsministeeriumi erinevad põhimõtted ja suunised, sealhulgas justiitsministri suunised riigisiseste FBI operatsioonide kohta (AGG-DOM), milles on muu hulgas nõue, et föderaalne juurdlusbüroo (FBI) kasutaks võimalikult vähe sekkuvaid uurimismeetodeid, võttes arvesse mõju eraelu puutumatusele ja kodanikuvabadustele (171).

171

| (100) | USA valitsuse kinnituste kohaselt kohaldatakse eespool kirjeldatud samaväärset või tugevamat kaitset ka (osariikide seaduste alusel toimuvatele) osariikide õiguskaitseorganite uurimistele (172). Eelkõige kinnitavad põhiseaduse sätted, samuti osariigi tasandi põhimäärused ja kohtupraktika eespool nimetatud kaitsemeetmeid põhjendamatute läbiotsimiste ja arestimiste vastu nõudega, et väljastada tuleb läbiotsimismäärus (173). Sarnaselt föderaaltasandil pakutava kaitsega võib läbiotsimismääruse välja anda ainult küllaldase aluse tõendamise korral ning määruses tuleb kirjeldada läbiotsitavat kohta ja isikut või arestitavad eset (174). |
| --- | --- |

(100)

USA valitsuse kinnituste kohaselt kohaldatakse eespool kirjeldatud samaväärset või tugevamat kaitset ka (osariikide seaduste alusel toimuvatele) osariikide õiguskaitseorganite uurimistele (172). Eelkõige kinnitavad põhiseaduse sätted, samuti osariigi tasandi põhimäärused ja kohtupraktika eespool nimetatud kaitsemeetmeid põhjendamatute läbiotsimiste ja arestimiste vastu nõudega, et väljastada tuleb läbiotsimismäärus (173). Sarnaselt föderaaltasandil pakutava kaitsega võib läbiotsimismääruse välja anda ainult küllaldase aluse tõendamise korral ning määruses tuleb kirjeldada läbiotsitavat kohta ja isikut või arestitavad eset (174).

172

173

174

3.1.1.2.   Kogutud teabe edasine kasutamine

Kogutud teabe edasine kasutamine

| (101) | Mis puudutab föderaalsete kriminaalõiguskaitseasutuste kogutud andmete edasist kasutamist, on erinevate põhimääruste, suuniste ja standarditega kehtestatud erikaitsemeetmed. Kui FBI tegevuse suhtes kohaldatavad eriõigusaktid (peaprokuröri suunised riigisiseste FBI operatsioonide kohta (AGG-DOM) ning FBI riigisiseste juurdluste ja operatsioonide juhend (Domestic Investigations and Operations Guide)) välja arvata, kehtivad selles jaos kirjeldatud nõuded üldiselt andmete edasisel kasutamisel mis tahes föderaalasutuse poolt, sealhulgas andmete puhul, millele on saadud juurdepääs tsiviil- või regulatiivsetel eesmärkidel. See hõlmab nõudeid, mis tulenevad juhtimis- ja eelarveosakonna (Office of Management and Budget (OMB)) memodest/määrustest, föderaalsest infoturbe juhtimise moderniseerimise seadusest (Federal Information Security Management Modernization Act), e-valitsuse seadusest (E-Government Act ) ja föderaalregistrite seadusest (Federal Records Act). |
| --- | --- |

(101)

Mis puudutab föderaalsete kriminaalõiguskaitseasutuste kogutud andmete edasist kasutamist, on erinevate põhimääruste, suuniste ja standarditega kehtestatud erikaitsemeetmed. Kui FBI tegevuse suhtes kohaldatavad eriõigusaktid (peaprokuröri suunised riigisiseste FBI operatsioonide kohta (AGG-DOM) ning FBI riigisiseste juurdluste ja operatsioonide juhend (Domestic Investigations and Operations Guide)) välja arvata, kehtivad selles jaos kirjeldatud nõuded üldiselt andmete edasisel kasutamisel mis tahes föderaalasutuse poolt, sealhulgas andmete puhul, millele on saadud juurdepääs tsiviil- või regulatiivsetel eesmärkidel. See hõlmab nõudeid, mis tulenevad juhtimis- ja eelarveosakonna (Office of Management and Budget (OMB)) memodest/määrustest, föderaalsest infoturbe juhtimise moderniseerimise seadusest (Federal Information Security Management Modernization Act), e-valitsuse seadusest (E-Government Act ) ja föderaalregistrite seadusest (Federal Records Act).

| (102) | Kooskõlas Clinger-Coheni seaduses sätestatud volitustega (Clinger-Cohen Act; P.L. 104-106, Division E) ja 1987. aasta arvutiturbe seadusega (Computer Security Act of 1987; P.L. 100-235), saatis juhtimis- ja eelarveosakond (OMB) välja ringkirja nr A-130, et kehtestada üldised siduvad juhised, mis kehtivad kõigile föderaalasutustele (sealhulgas õiguskaitseasutustele), kui nad käitlevad isikuandmeid (175). Eelkõige on ringkirjas nõue, et kõik föderaalasutused „piirduksid isikuandmete loomisel, kogumisel, kasutamisel, töötlemisel, säilitamisel, hooldamisel, levitamisel ja avaldamisel seaduse alusel lubatud, volitatud asutuse ülesannete jaoks kohase ja mõistlikult vajalikuks peetava teabega“ (176). Lisaks peavad föderaalasutused nii suures ulatuses, kui on mõistlikult teostatav, tagama, et isikuandmed oleksid täpsed, asjakohased, õigeaegsed ja täielikud ning vähendatud asutuse ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks vajaliku miinimumini. Üldisemalt peavad föderaalasutused looma tervikliku eraelu puutumatuse programmi, et tagada vastavus kohaldatavatele privaatsusnõuetele, töötada välja privaatsustingimused ja neid hinnata ning hallata privaatsusriske; hoidma töös menetlusi privaatsusnõuetega seotud intsidentide tuvastamiseks, dokumenteerimiseks ja nendest teatamiseks; töötama välja töötajatele ja töövõtjatele eraelu puutumatuse alase teadlikkuse suurendamise ja koolitusprogrammid ning kehtestama reeglid ja menetlused, millega tagatakse töötajate vastavus privaatsusnõutele ja -tingimustele (177). |
| --- | --- |

(102)

Kooskõlas Clinger-Coheni seaduses sätestatud volitustega (Clinger-Cohen Act; P.L. 104-106, Division E) ja 1987. aasta arvutiturbe seadusega (Computer Security Act of 1987; P.L. 100-235), saatis juhtimis- ja eelarveosakond (OMB) välja ringkirja nr A-130, et kehtestada üldised siduvad juhised, mis kehtivad kõigile föderaalasutustele (sealhulgas õiguskaitseasutustele), kui nad käitlevad isikuandmeid (175). Eelkõige on ringkirjas nõue, et kõik föderaalasutused „piirduksid isikuandmete loomisel, kogumisel, kasutamisel, töötlemisel, säilitamisel, hooldamisel, levitamisel ja avaldamisel seaduse alusel lubatud, volitatud asutuse ülesannete jaoks kohase ja mõistlikult vajalikuks peetava teabega“ (176). Lisaks peavad föderaalasutused nii suures ulatuses, kui on mõistlikult teostatav, tagama, et isikuandmed oleksid täpsed, asjakohased, õigeaegsed ja täielikud ning vähendatud asutuse ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks vajaliku miinimumini. Üldisemalt peavad föderaalasutused looma tervikliku eraelu puutumatuse programmi, et tagada vastavus kohaldatavatele privaatsusnõuetele, töötada välja privaatsustingimused ja neid hinnata ning hallata privaatsusriske; hoidma töös menetlusi privaatsusnõuetega seotud intsidentide tuvastamiseks, dokumenteerimiseks ja nendest teatamiseks; töötama välja töötajatele ja töövõtjatele eraelu puutumatuse alase teadlikkuse suurendamise ja koolitusprogrammid ning kehtestama reeglid ja menetlused, millega tagatakse töötajate vastavus privaatsusnõutele ja -tingimustele (177).

175

176

177

| (103) | Lisaks nõuab e-valitsuse seadus (E-Government Act), (178) et kõik föderaalasutused (sealhulgas kriminaalõiguskaitseasutused) võtaksid kasutusele infoturbe kaitsemeetmed, mis on proportsionaalsed volitamata juurdepääsust, kasutamisest, avalikustamisest, häirest, muutmisest või hävitamisest tuleneva kahju ohu ja ulatusega; et neil oleks tööl infojuht, kes tagab infoturbe nõuete täitmise, ning igal aastal toimuks infoturbeprogrammi ja -tavade sõltumatu hindamine (mille teeb nt peainspektor, vt põhjendus 109) (179). Samamoodi on föderaalregistrite seaduse (Federal Records Act (FRA)) (180) ja täiendavate määruste (181) kohaselt nõutav rakendada föderaalasutuste valduses oleva teabe suhtes kaitsemeetmeid, mis tagavad teabe füüsilise terviklikkuse ja kaitsevad seda volitamata juurdepääsu eest. |
| --- | --- |

(103)

Lisaks nõuab e-valitsuse seadus (E-Government Act), (178) et kõik föderaalasutused (sealhulgas kriminaalõiguskaitseasutused) võtaksid kasutusele infoturbe kaitsemeetmed, mis on proportsionaalsed volitamata juurdepääsust, kasutamisest, avalikustamisest, häirest, muutmisest või hävitamisest tuleneva kahju ohu ja ulatusega; et neil oleks tööl infojuht, kes tagab infoturbe nõuete täitmise, ning igal aastal toimuks infoturbeprogrammi ja -tavade sõltumatu hindamine (mille teeb nt peainspektor, vt põhjendus 109) (179). Samamoodi on föderaalregistrite seaduse (Federal Records Act (FRA)) (180) ja täiendavate määruste (181) kohaselt nõutav rakendada föderaalasutuste valduses oleva teabe suhtes kaitsemeetmeid, mis tagavad teabe füüsilise terviklikkuse ja kaitsevad seda volitamata juurdepääsu eest.

178

179

180

181

| (104) | Kooskõlas oma föderaaltasandi õiguspädevusega, sealhulgas 2014. aasta föderaalse infoturbe moderniseerimise seadusega (Federal Information Security Modernisation Act), on OMB ja riiklik standardite ja tehnoloogia instituut (National Institute of Standards and Technologies (NIST)) välja töötanud standardid, mis on föderaalasutustele (sh kriminaalõiguskaitseasutustele) siduvad ja milles täpsustatakse teabeturbe miinimumnõudeid, mis tuleb kehtestada, sealhulgas juurdepääsu kontrolli meetmed, teadlikkuse ja koolituse tagamine, erandolukorra plaanimine, intsidentidele reageerimine, auditeerimis- ja aruandlusvahendid, süsteemi ja teabe terviklikkuse tagamine, eraelu puutumatuse ja turvalisuse riskide hindamine jne (182). Lisaks peavad kõik föderaalasutused (sealhulgas kriminaalõiguskaitseasutused) kooskõlas OMB suunistega pidama ja rakendama andmetega seotud rikkumiste menetlemise kava, sealhulgas sellistele rikkumistele reageerimiseks ja kahjuriskide hindamiseks (183). |
| --- | --- |

(104)

Kooskõlas oma föderaaltasandi õiguspädevusega, sealhulgas 2014. aasta föderaalse infoturbe moderniseerimise seadusega (Federal Information Security Modernisation Act), on OMB ja riiklik standardite ja tehnoloogia instituut (National Institute of Standards and Technologies (NIST)) välja töötanud standardid, mis on föderaalasutustele (sh kriminaalõiguskaitseasutustele) siduvad ja milles täpsustatakse teabeturbe miinimumnõudeid, mis tuleb kehtestada, sealhulgas juurdepääsu kontrolli meetmed, teadlikkuse ja koolituse tagamine, erandolukorra plaanimine, intsidentidele reageerimine, auditeerimis- ja aruandlusvahendid, süsteemi ja teabe terviklikkuse tagamine, eraelu puutumatuse ja turvalisuse riskide hindamine jne (182). Lisaks peavad kõik föderaalasutused (sealhulgas kriminaalõiguskaitseasutused) kooskõlas OMB suunistega pidama ja rakendama andmetega seotud rikkumiste menetlemise kava, sealhulgas sellistele rikkumistele reageerimiseks ja kahjuriskide hindamiseks (183).

182

183

| (105) | Mis puudutab andmete säilitamist, siis on föderaalregistrite seaduses (FRA) (184) nõue, et USA föderaalasutused (sealhulgas kriminaalõiguskaitseasutused) kehtestaksid oma dokumentidele säilitamistähtajad (mille möödumisel tuleb dokumendid kõrvaldada), mille peab heaks kiitma Ameerika Ühendriikide rahvusarhiiv (National Archives and Records Administration) (185). Säilitamistähtaja pikkus määratakse kindlaks erinevate tegurite alusel, näiteks uurimise liik, see, kas tõendid on uurimise seisukohast endiselt asjakohased jne. FBI kohta on AGG-DOMis ette nähtud, et FBI-l peab selline dokumentide säilitamise kava paigas olema ja ta peab haldama süsteemi, mis võimaldab uurimiste seisu ja aluse viivitamatult teada saada. |
| --- | --- |

(105)

Mis puudutab andmete säilitamist, siis on föderaalregistrite seaduses (FRA) (184) nõue, et USA föderaalasutused (sealhulgas kriminaalõiguskaitseasutused) kehtestaksid oma dokumentidele säilitamistähtajad (mille möödumisel tuleb dokumendid kõrvaldada), mille peab heaks kiitma Ameerika Ühendriikide rahvusarhiiv (National Archives and Records Administration) (185). Säilitamistähtaja pikkus määratakse kindlaks erinevate tegurite alusel, näiteks uurimise liik, see, kas tõendid on uurimise seisukohast endiselt asjakohased jne. FBI kohta on AGG-DOMis ette nähtud, et FBI-l peab selline dokumentide säilitamise kava paigas olema ja ta peab haldama süsteemi, mis võimaldab uurimiste seisu ja aluse viivitamatult teada saada.

184

185

| (106) | Peale selle sisaldab OMB ringkiri nr A-130 ka teatavaid nõudeid isikuandmete levitamise kohta. Põhimõtteliselt peab isikuandmete levitamine ja avalikustamine piirduma sellega, mis on seaduslikult lubatud, asjakohane ja asutuse ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks mõistlikult vajalik (186). Kui USA föderaalasutused jagavad isikuandmeid teiste valitsusasutustega, peavad nad kehtestama vajaduse korral tingimused (sealhulgas konkreetsete turva- ja privaatsuskontrollimeetmete rakendamine), mis reguleerivad teabe töötlemist kirjalike lepingute kaudu (sh lepingud, andmete kasutamise kokkulepped, teabe vahetamise kokkulepped ja vastastikuse mõistmise memorandumid) (187). Mis puudutab põhjuseid, mille korral teavet levitada tohib, siis näiteks peaprokuröri suunistes riigisiseste FBI operatsioonide kohta ning FBI riigisiseste juurdluste ja operatsioonide juhendis (188) on ette nähtud, et FBI võib olla seadusega kohustatud seda tegema (nt rahvusvahelise lepingu alusel) või tal on lubatud teavet levitada teatavate asjaolude korral, nt teistele USA asutustele, kui avalikustamine on kooskõlas teabe kogumise eesmärgiga ja seostub nende kohustustega; kongressi komiteedele; välisriigi asutustele, kui teave on seotud nende kohustustega ja teabe levitamine on kooskõlas Ameerika Ühendriikide huvidega; teabe levitamine on eelkõige vajalik inimeste või vara ohutuse või turvalisuse kaitsmiseks või kuriteo või riigi julgeolekule tekkinud ohu eest kaitsmiseks või kuriteo või julgeolekuohu ärahoidmiseks ning avalikustamine on kooskõlas teabe kogumise eesmärgiga (189). |
| --- | --- |

(106)

Peale selle sisaldab OMB ringkiri nr A-130 ka teatavaid nõudeid isikuandmete levitamise kohta. Põhimõtteliselt peab isikuandmete levitamine ja avalikustamine piirduma sellega, mis on seaduslikult lubatud, asjakohane ja asutuse ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks mõistlikult vajalik (186). Kui USA föderaalasutused jagavad isikuandmeid teiste valitsusasutustega, peavad nad kehtestama vajaduse korral tingimused (sealhulgas konkreetsete turva- ja privaatsuskontrollimeetmete rakendamine), mis reguleerivad teabe töötlemist kirjalike lepingute kaudu (sh lepingud, andmete kasutamise kokkulepped, teabe vahetamise kokkulepped ja vastastikuse mõistmise memorandumid) (187). Mis puudutab põhjuseid, mille korral teavet levitada tohib, siis näiteks peaprokuröri suunistes riigisiseste FBI operatsioonide kohta ning FBI riigisiseste juurdluste ja operatsioonide juhendis (188) on ette nähtud, et FBI võib olla seadusega kohustatud seda tegema (nt rahvusvahelise lepingu alusel) või tal on lubatud teavet levitada teatavate asjaolude korral, nt teistele USA asutustele, kui avalikustamine on kooskõlas teabe kogumise eesmärgiga ja seostub nende kohustustega; kongressi komiteedele; välisriigi asutustele, kui teave on seotud nende kohustustega ja teabe levitamine on kooskõlas Ameerika Ühendriikide huvidega; teabe levitamine on eelkõige vajalik inimeste või vara ohutuse või turvalisuse kaitsmiseks või kuriteo või riigi julgeolekule tekkinud ohu eest kaitsmiseks või kuriteo või julgeolekuohu ärahoidmiseks ning avalikustamine on kooskõlas teabe kogumise eesmärgiga (189).

186

187

188

189

3.1.2.   
  Järelevalve

Järelevalve

| (107) | Föderaalsete kriminaalõiguskaitseasutuste tegevust kontrollivad eri organid (190). Nagu on selgitatud põhjendustes 92–99, hõlmab see enamikul juhtudel eelkontrolli, mille teevad kohtunikud, kes peavad andmete kogumise üksikmeetmed enne nende kasutamist heaks kiitma. Lisaks jälgivad kriminaalõiguskaitseasutuste tegevuse eri etappe, sealhulgas isikuandmete kogumist ja töötlemist, teised organid. Üheskoos tagavad need kohtu- ja kohtuvälised organid, et õiguskaitseasutuste suhtes tehakse sõltumatut järelevalvet. |
| --- | --- |

(107)

Föderaalsete kriminaalõiguskaitseasutuste tegevust kontrollivad eri organid (190). Nagu on selgitatud põhjendustes 92–99, hõlmab see enamikul juhtudel eelkontrolli, mille teevad kohtunikud, kes peavad andmete kogumise üksikmeetmed enne nende kasutamist heaks kiitma. Lisaks jälgivad kriminaalõiguskaitseasutuste tegevuse eri etappe, sealhulgas isikuandmete kogumist ja töötlemist, teised organid. Üheskoos tagavad need kohtu- ja kohtuvälised organid, et õiguskaitseasutuste suhtes tehakse sõltumatut järelevalvet.

190

| (108) | Esiteks tegutsevad eri osakondades eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste ametnikud, kellel on vastutus kriminaalõiguse täitmise eest (191). Ehkki nende ametnike konkreetsed volitused on volitusnormidest sõltuvalt erinevad, on üldjuhul nende pädevuses teha järelevalvet menetluste üle, millega tagatakse ministeeriumis/asutuses eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste kaitsega seotud küsimuste nõuetekohane käsitlemine ning et asutus on kehtestatud nõuetekohased menetlused enda eraelu puutumatuse või kodanikuvabaduste rikkumise üle kaevanud üksikisikute kaebuste läbivaatamiseks. Iga osakonna või asutuse juhid peavad tagama, et eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste ametnikel on oma volituste täitmiseks vajalikud materjalid ja vahendid, neile antakse juurdepääs kõikidele ülesannete täitmiseks vajalikele materjalidele ja töötajatele ning et neid teavitatakse poliitika kavandatud muudatustest ning nendega konsulteeritakse (192). Privaatsus- ja kodanikuvabaduste ametnikud esitavad USA Kongressile korrapäraselt aruandeid, sealhulgas ministeeriumile/asutusele laekunud kaebuste arvu ja laadi kohta ning selliste kaebuste lahendamise kokkuvõtte ja korraldatud läbivaatamiste ja uurimiste ning ametniku tegevuse mõju kohta (193). |
| --- | --- |

(108)

Esiteks tegutsevad eri osakondades eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste ametnikud, kellel on vastutus kriminaalõiguse täitmise eest (191). Ehkki nende ametnike konkreetsed volitused on volitusnormidest sõltuvalt erinevad, on üldjuhul nende pädevuses teha järelevalvet menetluste üle, millega tagatakse ministeeriumis/asutuses eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste kaitsega seotud küsimuste nõuetekohane käsitlemine ning et asutus on kehtestatud nõuetekohased menetlused enda eraelu puutumatuse või kodanikuvabaduste rikkumise üle kaevanud üksikisikute kaebuste läbivaatamiseks. Iga osakonna või asutuse juhid peavad tagama, et eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste ametnikel on oma volituste täitmiseks vajalikud materjalid ja vahendid, neile antakse juurdepääs kõikidele ülesannete täitmiseks vajalikele materjalidele ja töötajatele ning et neid teavitatakse poliitika kavandatud muudatustest ning nendega konsulteeritakse (192). Privaatsus- ja kodanikuvabaduste ametnikud esitavad USA Kongressile korrapäraselt aruandeid, sealhulgas ministeeriumile/asutusele laekunud kaebuste arvu ja laadi kohta ning selliste kaebuste lahendamise kokkuvõtte ja korraldatud läbivaatamiste ja uurimiste ning ametniku tegevuse mõju kohta (193).

191

192

193

| (109) | Teiseks hoiab justiitsministeeriumi, sealhulgas FBI tegevusel silma peal sõltumatu peainspektor (194). Peainspektorid on seaduse järgi sõltumatud (195) ja nad vastutavad ministeeriumi programmide ja toimingute sõltumatu uurimise, auditite ja inspekteerimise eest. Neil on juurdepääs kõikidele andmetele, aruannetele, audititele, protokollidele, dokumentidele, poliitikamaterjalidele, soovitustele ja muudele materjalidele, vajaduse korral kohtukorralduse alusel, ning nad võivad võtta tunnistajatelt ütlusi (196). Ehkki peainspektorid annavad üksnes mittesiduvaid soovitusi parandusmeetmete võtmiseks, nende aruanded ja teave aruannete alusel võetud meetmete (või nende puudumise) (197) kohta üldiselt avalikustatakse ning saadetakse USA Kongressile, kes võib nende alusel ise järelevalvet teha (vt põhjendus 111) (198). |
| --- | --- |

(109)

Teiseks hoiab justiitsministeeriumi, sealhulgas FBI tegevusel silma peal sõltumatu peainspektor (194). Peainspektorid on seaduse järgi sõltumatud (195) ja nad vastutavad ministeeriumi programmide ja toimingute sõltumatu uurimise, auditite ja inspekteerimise eest. Neil on juurdepääs kõikidele andmetele, aruannetele, audititele, protokollidele, dokumentidele, poliitikamaterjalidele, soovitustele ja muudele materjalidele, vajaduse korral kohtukorralduse alusel, ning nad võivad võtta tunnistajatelt ütlusi (196). Ehkki peainspektorid annavad üksnes mittesiduvaid soovitusi parandusmeetmete võtmiseks, nende aruanded ja teave aruannete alusel võetud meetmete (või nende puudumise) (197) kohta üldiselt avalikustatakse ning saadetakse USA Kongressile, kes võib nende alusel ise järelevalvet teha (vt põhjendus 111) (198).

194

195

196

197

198

| (110) | Kolmandaks, kui nad tegelevad terrorismivastase võitlusega, teeb kriminaalõiguse täitmisele pööramise ülesannetega ministeeriumide suhtes järelevalvet eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste järelevalve komisjon (PCLOB), mis on täitevvõimu sõltumatu asutus, mis koosneb viiest haldusnõukogu liikmest, kelle president nimetab ametisse kahest parteist kuueks aastaks senati heakskiidul (199). Vastavalt selle asutamismäärusele on PCLOB-le usaldatud ülesanded terrorismivastase võitluse poliitika ja selle rakendamise valdkonnas, eesmärgiga kaitsta eraelu puutumatust ja kodanikuvabadusi. Läbivaatamisel on tal juurdepääsuõigus kõikidele asjaomaste asutuste andmetele, aruannetele, audititele, protokollidele, dokumentidele, poliitikamaterjalidele ja soovitustele, sealhulgas salastatud teabele, ning õigus küsitleda isikuid ja võtta tunnistajatelt ütlusi (200). Ta saab aruandeid mitme föderaalministeeriumi/asutuse kodanikuvabaduste ja eraelu puutumatuse kaitse ametnikelt, (201) võib anda valitsusele ja õiguskaitseasutustele soovitusi ning annab korrapäraselt aru USA Kongressi komiteedele ja presidendile (202). Juhatuse aruanded, sealhulgas need, mis esitatakse USA Kongressile, peavad olema võimalikult suures ulatuses avalikult kättesaadavad (203). |
| --- | --- |

(110)

Kolmandaks, kui nad tegelevad terrorismivastase võitlusega, teeb kriminaalõiguse täitmisele pööramise ülesannetega ministeeriumide suhtes järelevalvet eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste järelevalve komisjon (PCLOB), mis on täitevvõimu sõltumatu asutus, mis koosneb viiest haldusnõukogu liikmest, kelle president nimetab ametisse kahest parteist kuueks aastaks senati heakskiidul (199). Vastavalt selle asutamismäärusele on PCLOB-le usaldatud ülesanded terrorismivastase võitluse poliitika ja selle rakendamise valdkonnas, eesmärgiga kaitsta eraelu puutumatust ja kodanikuvabadusi. Läbivaatamisel on tal juurdepääsuõigus kõikidele asjaomaste asutuste andmetele, aruannetele, audititele, protokollidele, dokumentidele, poliitikamaterjalidele ja soovitustele, sealhulgas salastatud teabele, ning õigus küsitleda isikuid ja võtta tunnistajatelt ütlusi (200). Ta saab aruandeid mitme föderaalministeeriumi/asutuse kodanikuvabaduste ja eraelu puutumatuse kaitse ametnikelt, (201) võib anda valitsusele ja õiguskaitseasutustele soovitusi ning annab korrapäraselt aru USA Kongressi komiteedele ja presidendile (202). Juhatuse aruanded, sealhulgas need, mis esitatakse USA Kongressile, peavad olema võimalikult suures ulatuses avalikult kättesaadavad (203).

199

200

201

202

203

| (111) | Lõpuks kontrollivad kriminaalõiguse täitmisele pööramist USA Kongressi erikomiteed (vastavalt esindajatekoja ja senati kohtukomitee). Kohtukomiteed teevad korrapärast järelevalvet eri viisidel, eelkõige kuulamiste, uurimiste, läbivaatamiste ja aruannete kaudu (204). |
| --- | --- |

(111)

Lõpuks kontrollivad kriminaalõiguse täitmisele pööramist USA Kongressi erikomiteed (vastavalt esindajatekoja ja senati kohtukomitee). Kohtukomiteed teevad korrapärast järelevalvet eri viisidel, eelkõige kuulamiste, uurimiste, läbivaatamiste ja aruannete kaudu (204).

204

3.1.3.   
  Õiguskaitse

Õiguskaitse

| (112) | Nagu märgitud, peavad kriminaalõiguskaitseasutused enamikul juhtudel saama isikuandmete kogumiseks kohtult eelneva loa. Kuigi see ei ole nõutav halduslike korralduste puhul, on need piiratud konkreetsete olukordadega ja nende suhtes kohaldatakse sõltumatut kohtulikku kontrolli vähemalt siis, kui valitsus taotleb täitmist kohtus. Eelkõige võivad halduslike korralduste saajad need kohtus vaidlustada ebamõistlikkuse, st ülemäärasuse, ahistavuse või koormavuse alusel (205). |
| --- | --- |

(112)

Nagu märgitud, peavad kriminaalõiguskaitseasutused enamikul juhtudel saama isikuandmete kogumiseks kohtult eelneva loa. Kuigi see ei ole nõutav halduslike korralduste puhul, on need piiratud konkreetsete olukordadega ja nende suhtes kohaldatakse sõltumatut kohtulikku kontrolli vähemalt siis, kui valitsus taotleb täitmist kohtus. Eelkõige võivad halduslike korralduste saajad need kohtus vaidlustada ebamõistlikkuse, st ülemäärasuse, ahistavuse või koormavuse alusel (205).

205

| (113) | Üksikisikud võivad esitada oma isikuandmete käitlemise kohta taotluse või kaebuse kõigepealt kriminaalõiguskaitseasutustele. Sealhulgas on võimalik taotleda juurdepääsu isikuandmetele ja nende parandamist (206). Mis puudutab terrorismivastase võitluse valdkonna meetmeid, võivad üksikisikud esitada kaebuse ka õiguskaitseasutuste eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste ametnikele (või teistele eraelu puutumatuse ametnikele) (207). |
| --- | --- |

(113)

Üksikisikud võivad esitada oma isikuandmete käitlemise kohta taotluse või kaebuse kõigepealt kriminaalõiguskaitseasutustele. Sealhulgas on võimalik taotleda juurdepääsu isikuandmetele ja nende parandamist (206). Mis puudutab terrorismivastase võitluse valdkonna meetmeid, võivad üksikisikud esitada kaebuse ka õiguskaitseasutuste eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste ametnikele (või teistele eraelu puutumatuse ametnikele) (207).

206

207

| (114) | Lisaks on USA õigusega nähtud üksikisikutele ette mitu õiguskaitsevahendit kaitseks avaliku sektori asutuse või selle ametniku eest juhul, kui sellised asutused töötlevad isikuandmeid (208). Nimetatud vahendid, mille hulka kuulub haldusmenetluse seadus (Administrative Procedure Act (APA)), teabevabaduse seadus (Freedom of Information Act (FOIA)) ja elektroonilise side privaatsuse seadus (Electronic Communications Privacy Act (ECPA)), on kättesaadavad kõigile isikutele hoolimata nende kodakondsusest ja sõltuvalt kohaldatavatest tingimustest. |
| --- | --- |

(114)

Lisaks on USA õigusega nähtud üksikisikutele ette mitu õiguskaitsevahendit kaitseks avaliku sektori asutuse või selle ametniku eest juhul, kui sellised asutused töötlevad isikuandmeid (208). Nimetatud vahendid, mille hulka kuulub haldusmenetluse seadus (Administrative Procedure Act (APA)), teabevabaduse seadus (Freedom of Information Act (FOIA)) ja elektroonilise side privaatsuse seadus (Electronic Communications Privacy Act (ECPA)), on kättesaadavad kõigile isikutele hoolimata nende kodakondsusest ja sõltuvalt kohaldatavatest tingimustest.

208

| (115) | Üldiselt on vastavalt APA (209) sätetele, mis käsitlevad kohtulikku läbivaatamist, „igal isikul, kelle õigusi on rikutud ametkonna tegevusega või keda on negatiivselt mõjutanud või kahjustanud ametkonna tegevus“ õigus pöörduda kohtusse (210). See hõlmab võimalust taotleda kohtult, et „tunnistatakse ebaseaduslikuks ja jäetakse arvesse võtmata organi tegevus, uurimistulemused ja järeldused, mis leitakse olevat [...] meelevaldsed, suvalised või põhinevat kaalutusõiguse kuritarvitamisel või mis ei ole muul viisil seadusega kooskõlas“ (211). |
| --- | --- |

(115)

Üldiselt on vastavalt APA (209) sätetele, mis käsitlevad kohtulikku läbivaatamist, „igal isikul, kelle õigusi on rikutud ametkonna tegevusega või keda on negatiivselt mõjutanud või kahjustanud ametkonna tegevus“ õigus pöörduda kohtusse (210). See hõlmab võimalust taotleda kohtult, et „tunnistatakse ebaseaduslikuks ja jäetakse arvesse võtmata organi tegevus, uurimistulemused ja järeldused, mis leitakse olevat [...] meelevaldsed, suvalised või põhinevat kaalutusõiguse kuritarvitamisel või mis ei ole muul viisil seadusega kooskõlas“ (211).

209

210

211

| (116) | ECPA (212) II jaotisega kehtestatud eraelu puutumatuse õiguste süsteem, mis reguleerib õiguskaitse juurdepääsu kolmandatest isikutest teenusepakkujate poolt säilitatud telefonikõnede, vestluste või elektroonilise teabevahetuse sisule (213). See kriminaliseerib ebaseadusliku (st ilma kohtu loata või muul viisil lubatud) juurdepääsu sellisele teabevahetusele ja annab puudutatud isikule võimaluse esitada tsiviilhagi USA föderaalkohtule, et mõista välja hüvitis tegeliku kahju eest ja karistuslik kahjuhüvitis, samuti õiglase hüvitise või tuvastushagi nimetatud ebaseaduslikud teod tahtlikult toime pannud valitsusametniku vastu või Ameerika Ühendriikide vastu. |
| --- | --- |

(116)

ECPA (212) II jaotisega kehtestatud eraelu puutumatuse õiguste süsteem, mis reguleerib õiguskaitse juurdepääsu kolmandatest isikutest teenusepakkujate poolt säilitatud telefonikõnede, vestluste või elektroonilise teabevahetuse sisule (213). See kriminaliseerib ebaseadusliku (st ilma kohtu loata või muul viisil lubatud) juurdepääsu sellisele teabevahetusele ja annab puudutatud isikule võimaluse esitada tsiviilhagi USA föderaalkohtule, et mõista välja hüvitis tegeliku kahju eest ja karistuslik kahjuhüvitis, samuti õiglase hüvitise või tuvastushagi nimetatud ebaseaduslikud teod tahtlikult toime pannud valitsusametniku vastu või Ameerika Ühendriikide vastu.

212

213

| (117) | Lisaks sellele võimaldavad veel mitu õigusakti üksikisikutel esitada hagi USA avaliku sektori asutuse või ametniku vastu, näiteks pealtkuulamisseadus (Wiretap Act), (214) arvutipettuste ja sellealase kuritarvitamise seadus (Computer Fraud and Abuse Act), (215) föderaalne õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamise seadus (Federal Torts Claim Act), (216) finantsandmetega seotud eraelu puutumatuse seadus (Right to Financial Privacy Act) (217) ja õiglase krediidiinfo seadus (Fair Credit Reporting Act) (218). |
| --- | --- |

(117)

Lisaks sellele võimaldavad veel mitu õigusakti üksikisikutel esitada hagi USA avaliku sektori asutuse või ametniku vastu, näiteks pealtkuulamisseadus (Wiretap Act), (214) arvutipettuste ja sellealase kuritarvitamise seadus (Computer Fraud and Abuse Act), (215) föderaalne õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamise seadus (Federal Torts Claim Act), (216) finantsandmetega seotud eraelu puutumatuse seadus (Right to Financial Privacy Act) (217) ja õiglase krediidiinfo seadus (Fair Credit Reporting Act) (218).

214

215

216

217

218

| (118) | Samuti on teabevabaduse seaduse (219) sätete (USA seadustiku 5. jaotise § 552) kohaselt igal isikul õigus saada juurdepääs föderaalasutuste dokumentidele, sealhulgas juhul, kui need sisaldavad isiku isikuandmeid. Kui halduslikud õiguskaitsevahendid on ammendatud, võib üksikisik nõuda sellist juurdepääsuõigust kohtu kaudu, välja arvatud juhul, kui need andmed on kaitstud avalikustamise eest erandiga või õiguskorra tagamisega seonduva keeluga (220). Sellisel juhul hindab kohus, kas erand kehtib või kas asjaomane ametiasutus on sellele tuginenud seaduslikult. |
| --- | --- |

(118)

Samuti on teabevabaduse seaduse (219) sätete (USA seadustiku 5. jaotise § 552) kohaselt igal isikul õigus saada juurdepääs föderaalasutuste dokumentidele, sealhulgas juhul, kui need sisaldavad isiku isikuandmeid. Kui halduslikud õiguskaitsevahendid on ammendatud, võib üksikisik nõuda sellist juurdepääsuõigust kohtu kaudu, välja arvatud juhul, kui need andmed on kaitstud avalikustamise eest erandiga või õiguskorra tagamisega seonduva keeluga (220). Sellisel juhul hindab kohus, kas erand kehtib või kas asjaomane ametiasutus on sellele tuginenud seaduslikult.

219

220

3.2.   Juurdepääs andmetele ja nende kasutamine USA avaliku sektori asutuste poolt riikliku julgeoleku eesmärgil

Juurdepääs andmetele ja nende kasutamine USA avaliku sektori asutuste poolt riikliku julgeoleku eesmärgil

| (119) | Ameerika Ühendriikide õigusaktid sisaldavad erinevaid piiranguid ja kaitsemeetmeid seoses isikuandmetele juurdepääsu ja nende kasutamisega riigi julgeoleku eesmärgil ning näevad ette järelevalve- ja õiguskaitsemehhanismid, mis on kooskõlas käesoleva otsuse põhjenduses 89 osutatud nõuetega. Tingimusi, mille alusel selline juurdepääs võib toimuda, ja nende volituste kasutamisel kohaldatavaid kaitsemeetmeid hinnatakse üksikasjalikult järgmistes jagudes. |
| --- | --- |

(119)

Ameerika Ühendriikide õigusaktid sisaldavad erinevaid piiranguid ja kaitsemeetmeid seoses isikuandmetele juurdepääsu ja nende kasutamisega riigi julgeoleku eesmärgil ning näevad ette järelevalve- ja õiguskaitsemehhanismid, mis on kooskõlas käesoleva otsuse põhjenduses 89 osutatud nõuetega. Tingimusi, mille alusel selline juurdepääs võib toimuda, ja nende volituste kasutamisel kohaldatavaid kaitsemeetmeid hinnatakse üksikasjalikult järgmistes jagudes.

3.2.1.   
  Õiguslikud alused, piirangud ja kaitsemeetmed

Õiguslikud alused, piirangud ja kaitsemeetmed

3.2.1.1.   Kohaldatav õigusraamistik

Kohaldatav õigusraamistik

| (120) | USA ametiasutused võivad koguda liidust ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevatele organisatsioonidele edastatud isikuandmeid riikliku julgeoleku eesmärgil erinevate õiguslike vahendite alusel, võttes arvesse eritingimusi ja kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(120)

USA ametiasutused võivad koguda liidust ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevatele organisatsioonidele edastatud isikuandmeid riikliku julgeoleku eesmärgil erinevate õiguslike vahendite alusel, võttes arvesse eritingimusi ja kaitsemeetmeid.

| (121) | Kui Ameerika Ühendriikides asuvad organisatsioonid on isikuandmed kätte saanud, võivad USA luureasutused taotleda juurdepääsu sellistele andmetele riikliku julgeoleku eesmärgil ainult vastavalt põhimäärusele, eriti välisluure jälitustegevuse seadusele (Foreign Intelligence Surveillance Act (FISA) võivad taotleda) või seadusesätetele, mis lubavad juurdepääsu riikliku julgeoleku teabenõuete (National Security Letter (NSL)) kaudu (221). FISA sisaldab mitut õiguslikku alust, mida võib kasutada ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel edastatud liidu andmesubjektide isikuandmete kogumiseks (ja seejärel töötlemiseks) (FISA paragrahv 105, (222) FISA paragrahv 302, (223) FISA paragrahv 402, (224) FISA paragrahv 501 (225) ja FISA paragrahv 702 (226)), nagu on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjendustes 142–152. |
| --- | --- |

(121)

Kui Ameerika Ühendriikides asuvad organisatsioonid on isikuandmed kätte saanud, võivad USA luureasutused taotleda juurdepääsu sellistele andmetele riikliku julgeoleku eesmärgil ainult vastavalt põhimäärusele, eriti välisluure jälitustegevuse seadusele (Foreign Intelligence Surveillance Act (FISA) võivad taotleda) või seadusesätetele, mis lubavad juurdepääsu riikliku julgeoleku teabenõuete (National Security Letter (NSL)) kaudu (221). FISA sisaldab mitut õiguslikku alust, mida võib kasutada ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel edastatud liidu andmesubjektide isikuandmete kogumiseks (ja seejärel töötlemiseks) (FISA paragrahv 105, (222) FISA paragrahv 302, (223) FISA paragrahv 402, (224) FISA paragrahv 501 (225) ja FISA paragrahv 702 (226)), nagu on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjendustes 142–152.

221

222

223

224

225

226

| (122) | Samuti on USA luureasutustel võimalik koguda väljaspool Ameerika Ühendriike isikuandmeid, mis võivad hõlmata liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel edastatavaid isikuandmeid. Andmete kogumine väljaspool Ameerika Ühendriike põhineb presidendi (227) täidesaatval korraldusel 12333 („korraldus EO 12333“) (228). |
| --- | --- |

(122)

Samuti on USA luureasutustel võimalik koguda väljaspool Ameerika Ühendriike isikuandmeid, mis võivad hõlmata liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel edastatavaid isikuandmeid. Andmete kogumine väljaspool Ameerika Ühendriike põhineb presidendi (227) täidesaatval korraldusel 12333 („korraldus EO 12333“) (228).

227

228

| (123) | Signaaliluureteabe kogumine on teabe kogumise vorm, mis on käesoleva kaitse piisavuse tuvastamise seisukohast kõige olulisem, sest see puudutab elektroonilise side ja andmete kogumist infosüsteemidest. Sellist kogumist võivad läbi viia USA luureasutused nii Ameerika Ühendriikides (FISA alusel) kui ka andmete Ameerika Ühendriikidesse edastamise ajal (korralduse EO 12333 alusel). |
| --- | --- |

(123)

Signaaliluureteabe kogumine on teabe kogumise vorm, mis on käesoleva kaitse piisavuse tuvastamise seisukohast kõige olulisem, sest see puudutab elektroonilise side ja andmete kogumist infosüsteemidest. Sellist kogumist võivad läbi viia USA luureasutused nii Ameerika Ühendriikides (FISA alusel) kui ka andmete Ameerika Ühendriikidesse edastamise ajal (korralduse EO 12333 alusel).

| (124) | 7. oktoobril 2022 andis USA president välja korralduse EO 14086 USA signaaliluure kaitsemeetmete tõhustamise kohta, millega kehtestati piirangud ja kaitsemeetmed kogu USA signaaliluuretegevusele. Nimetatud täidesaatev korraldus asendab suures osas presidendi poliitikasuunise (PPD-28), (229) tugevdab tingimusi, piiranguid ja kaitsemeetmeid, mis kehtivad igasugusele signaaliluuretegevusele (st FISA ja korralduse EO 12333 alusel), olenemata toimumiskohast, (230) ning loob uue õiguskaitsemehhanismi, mille kaudu üksikisikud saavad neid kaitsemeetmeid kasutada ja hageda (231) (vt üksikasjalikumalt põhjendused 176–194). Sellega rakendatakse USA õiguses ELi ja USA vahel peetud kõneluste tulemused pärast seda, kui Euroopa Kohus tunnistas kehtetuks komisjoni piisavusotsuse andmekaitseraamistiku Privacy Shield kohta (vt põhjendus 6). Seetõttu on see käesolevas otsuses hinnatud õigusraamistiku iseäranis oluline element. |
| --- | --- |

(124)

7. oktoobril 2022 andis USA president välja korralduse EO 14086 USA signaaliluure kaitsemeetmete tõhustamise kohta, millega kehtestati piirangud ja kaitsemeetmed kogu USA signaaliluuretegevusele. Nimetatud täidesaatev korraldus asendab suures osas presidendi poliitikasuunise (PPD-28), (229) tugevdab tingimusi, piiranguid ja kaitsemeetmeid, mis kehtivad igasugusele signaaliluuretegevusele (st FISA ja korralduse EO 12333 alusel), olenemata toimumiskohast, (230) ning loob uue õiguskaitsemehhanismi, mille kaudu üksikisikud saavad neid kaitsemeetmeid kasutada ja hageda (231) (vt üksikasjalikumalt põhjendused 176–194). Sellega rakendatakse USA õiguses ELi ja USA vahel peetud kõneluste tulemused pärast seda, kui Euroopa Kohus tunnistas kehtetuks komisjoni piisavusotsuse andmekaitseraamistiku Privacy Shield kohta (vt põhjendus 6). Seetõttu on see käesolevas otsuses hinnatud õigusraamistiku iseäranis oluline element.

229

230

231

| (125) | Korraldusega EO 14086 kehtestatud piirangud ja kaitsemeetmed täiendavad FISA paragrahviga 702 ja korraldusega EO 12333 sätestatud piiranguid ja kaitsemeetmeid. Allpool kirjeldatud nõudeid (punktides 3.2.1.2 ja 3.2.1.3) peavad luureasutused kohaldama oma signaaliluuretegevuses FISA paragrahvi 702 ja korralduse EO 12333 kohaselt, nt kui nad valivad / määravad kindlaks hangitava välisluureteabe kategooriaid FISA paragrahvi 702 kohaselt; koguvad välisluureteavet või vastuluureteavet korralduse EO 12333 kohaselt ning teevad individuaalseid sihtimisotsuseid FISA paragrahvi 702 ja korralduse EO 12333 kohaselt. |
| --- | --- |

(125)

Korraldusega EO 14086 kehtestatud piirangud ja kaitsemeetmed täiendavad FISA paragrahviga 702 ja korraldusega EO 12333 sätestatud piiranguid ja kaitsemeetmeid. Allpool kirjeldatud nõudeid (punktides 3.2.1.2 ja 3.2.1.3) peavad luureasutused kohaldama oma signaaliluuretegevuses FISA paragrahvi 702 ja korralduse EO 12333 kohaselt, nt kui nad valivad / määravad kindlaks hangitava välisluureteabe kategooriaid FISA paragrahvi 702 kohaselt; koguvad välisluureteavet või vastuluureteavet korralduse EO 12333 kohaselt ning teevad individuaalseid sihtimisotsuseid FISA paragrahvi 702 ja korralduse EO 12333 kohaselt.

| (126) | Selles presidendi antud täidesaatvas korralduses sätestatud nõuded on siduvad kogu luureühendusele. Nõudeid tuleb edasi arendada asutuse põhimõtete ja menetluste kaudu, millega need võetakse üle igapäevaste toimingute konkreetsetesse juhistesse. Sellega seoses antakse korraldusega EO 14086 USA luureasutustele oma olemasolevate põhimõtete ja menetluste ajakohastamiseks, et viia need kooskõlla korralduse nõuetega, aega kuni üks aasta (st need peavad olema ajakohastatud 7. oktoobriks 2023). Sellised ajakohastatud põhimõtted ja menetlused tuleb välja töötada, konsulteerides justiitsministri, ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku (ODNI CLPO) ning PCLOBga – sõltumatu järelevalveasutusega, kellel on volitus täitevvõimu põhimõtteid ja nende rakendamist eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste kaitsmise eesmärgil läbi vaadata (PCLOBi rolli ja staatuse kohta vt põhjendus 110) –, ning üldsusele kättesaadavaks teha (232). Peale selle, kui ajakohastatud põhimõtted ja menetlused on paigas, vaatab PCLOB need läbi, et tagada nende vastavus täidesaatvale korraldusele. 180 päeva jooksul pärast PCLOBi asjaomase läbivaatamise lõpetamist peab iga luureasutus kõiki PCLOBi soovitusi hoolikalt kaaluma ja rakendama või nendega muul viisil edasi tegutsema. 3. juulil 2023 avaldas USA valitsus sellised ajakohastatud põhimõtted ja menetlused (233). |
| --- | --- |

(126)

Selles presidendi antud täidesaatvas korralduses sätestatud nõuded on siduvad kogu luureühendusele. Nõudeid tuleb edasi arendada asutuse põhimõtete ja menetluste kaudu, millega need võetakse üle igapäevaste toimingute konkreetsetesse juhistesse. Sellega seoses antakse korraldusega EO 14086 USA luureasutustele oma olemasolevate põhimõtete ja menetluste ajakohastamiseks, et viia need kooskõlla korralduse nõuetega, aega kuni üks aasta (st need peavad olema ajakohastatud 7. oktoobriks 2023). Sellised ajakohastatud põhimõtted ja menetlused tuleb välja töötada, konsulteerides justiitsministri, ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku (ODNI CLPO) ning PCLOBga – sõltumatu järelevalveasutusega, kellel on volitus täitevvõimu põhimõtteid ja nende rakendamist eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste kaitsmise eesmärgil läbi vaadata (PCLOBi rolli ja staatuse kohta vt põhjendus 110) –, ning üldsusele kättesaadavaks teha (232). Peale selle, kui ajakohastatud põhimõtted ja menetlused on paigas, vaatab PCLOB need läbi, et tagada nende vastavus täidesaatvale korraldusele. 180 päeva jooksul pärast PCLOBi asjaomase läbivaatamise lõpetamist peab iga luureasutus kõiki PCLOBi soovitusi hoolikalt kaaluma ja rakendama või nendega muul viisil edasi tegutsema. 3. juulil 2023 avaldas USA valitsus sellised ajakohastatud põhimõtted ja menetlused (233).

232

233

3.2.1.2.   Piirangud ja kaitsemeetmed seoses isikuandmete kogumisega riikliku julgeoleku eesmärgil

Piirangud ja kaitsemeetmed seoses isikuandmete kogumisega riikliku julgeoleku eesmärgil

| (127) | Korraldusega EO 14086 kehtestatakse mitu üldnõuet, mida kohaldatakse kõigi signaaliluuretegevuste suhtes (isikuandmete kogumine, kasutamine, levitamine jne). |
| --- | --- |

(127)

Korraldusega EO 14086 kehtestatakse mitu üldnõuet, mida kohaldatakse kõigi signaaliluuretegevuste suhtes (isikuandmete kogumine, kasutamine, levitamine jne).

| (128) | Esiteks peavad sellised tegevused põhinema õigusaktil või presidendi loal ning toimuma kooskõlas USA seadustega, sealhulgas põhiseadusega (234). |
| --- | --- |

(128)

Esiteks peavad sellised tegevused põhinema õigusaktil või presidendi loal ning toimuma kooskõlas USA seadustega, sealhulgas põhiseadusega (234).

234

| (129) | Teiseks peavad olema kehtestatud asjakohased kaitsemeetmed tagamaks, et eraelu puutumatus ja kodanikuvabadused on selliste tegevuste kavandamisel lahutamatud kaalutlused (235). |
| --- | --- |

(129)

Teiseks peavad olema kehtestatud asjakohased kaitsemeetmed tagamaks, et eraelu puutumatus ja kodanikuvabadused on selliste tegevuste kavandamisel lahutamatud kaalutlused (235).

235

| (130) | Eelkõige võib igasugust signaaliluuretegevust läbi viia alles pärast seda, kui „kõigi asjakohaste tegurite mõistliku hinnangu põhjal on tehtud kindlaks, et tegevus on vajalik kinnitatud luureprioriteedi edendamiseks“ („kinnitatud luureprioriteedi“ kohta vt põhjendus 135) (236). |
| --- | --- |

(130)

Eelkõige võib igasugust signaaliluuretegevust läbi viia alles pärast seda, kui „kõigi asjakohaste tegurite mõistliku hinnangu põhjal on tehtud kindlaks, et tegevus on vajalik kinnitatud luureprioriteedi edendamiseks“ („kinnitatud luureprioriteedi“ kohta vt põhjendus 135) (236).

236

| (131) | Lisaks võib selliseid tegevusi läbi viia ainult „sel määral ja viisil, mis on proportsionaalne kinnitatud luureprioriteediga, mille jaoks need on loa saanud“ (237). Teisisõnu tuleb õigesti tasakaalustada „luureprioriteedi tähtsust ja mõju, mida see avaldab mõjutatud isikute eraelu puutumatusele ja kodanikuvabadustele, olenemata nende rahvusest või elukohast“ (238). |
| --- | --- |

(131)

Lisaks võib selliseid tegevusi läbi viia ainult „sel määral ja viisil, mis on proportsionaalne kinnitatud luureprioriteediga, mille jaoks need on loa saanud“ (237). Teisisõnu tuleb õigesti tasakaalustada „luureprioriteedi tähtsust ja mõju, mida see avaldab mõjutatud isikute eraelu puutumatusele ja kodanikuvabadustele, olenemata nende rahvusest või elukohast“ (238).

237

238

| (132) | Kõigele lisaks, et tagada vastavus nendele üldnõuetele, mis kajastavad seaduslikkuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, tehakse signaaliluuretegevuste üle järelevalvet (vt täpsem teave põhjendustes 3.2.2) (239). |
| --- | --- |

(132)

Kõigele lisaks, et tagada vastavus nendele üldnõuetele, mis kajastavad seaduslikkuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, tehakse signaaliluuretegevuste üle järelevalvet (vt täpsem teave põhjendustes 3.2.2) (239).

239

| (133) | Neid üldisi nõudeid on seoses signaaliluureandmete kogumisega täiendavalt toetatud mitme tingimuse ja piiranguga, mis tagavad, et üksikisikute õigustesse sekkumine piirdub sellega, mis on vajalik ja proportsionaalne õiguspärase eesmärgi edendamiseks. |
| --- | --- |

(133)

Neid üldisi nõudeid on seoses signaaliluureandmete kogumisega täiendavalt toetatud mitme tingimuse ja piiranguga, mis tagavad, et üksikisikute õigustesse sekkumine piirdub sellega, mis on vajalik ja proportsionaalne õiguspärase eesmärgi edendamiseks.

| (134) | Esiteks piiratakse korraldusega kahel viisil aluseid, millele tuginedes võib signaaliluuretegevuse raames andmeid koguda. Ühest küljest sätestatakse korralduses õiguspärased eesmärgid, mille jaoks võib signaaliluureandmeid koguda, nt eesmärk mõista või hinnata selliste välismaiste organisatsioonide, sealhulgas rahvusvaheliste terroriorganisatsioonide võimeid, kavatsusi või tegevust, mis kujutavad endast kohest või võimalikku ohtu Ameerika Ühendriikide riiklikule julgeolekule; kaitsta välisriikide sõjalise võimekuse ja tegevuse eest; mõista või hinnata rahvusvahelisi ohte, mis mõjutavad ülemaailmset julgeolekut, nagu kliima- ja muud ökoloogilised muutused, rahvatervise ohud ja humanitaarohud (240). Teisest küljest loetletakse korralduses teatavad eesmärgid, mida ei tohi signaaliluuretegevusega kunagi taotleda, nt kriitika, eriarvamuste või üksikisikute või ajakirjanduse ideede või poliitiliste arvamuste vaba väljendamise mahasurumiseks; isikute ebasoodsasse olukorda seadmiseks nende etnilise kuuluvuse, rassi, soo, soolise identiteedi, seksuaalse sättumuse või usutunnistuse tõttu või USA ettevõtjatele konkurentsieelise loomiseks (241). |
| --- | --- |

(134)

Esiteks piiratakse korraldusega kahel viisil aluseid, millele tuginedes võib signaaliluuretegevuse raames andmeid koguda. Ühest küljest sätestatakse korralduses õiguspärased eesmärgid, mille jaoks võib signaaliluureandmeid koguda, nt eesmärk mõista või hinnata selliste välismaiste organisatsioonide, sealhulgas rahvusvaheliste terroriorganisatsioonide võimeid, kavatsusi või tegevust, mis kujutavad endast kohest või võimalikku ohtu Ameerika Ühendriikide riiklikule julgeolekule; kaitsta välisriikide sõjalise võimekuse ja tegevuse eest; mõista või hinnata rahvusvahelisi ohte, mis mõjutavad ülemaailmset julgeolekut, nagu kliima- ja muud ökoloogilised muutused, rahvatervise ohud ja humanitaarohud (240). Teisest küljest loetletakse korralduses teatavad eesmärgid, mida ei tohi signaaliluuretegevusega kunagi taotleda, nt kriitika, eriarvamuste või üksikisikute või ajakirjanduse ideede või poliitiliste arvamuste vaba väljendamise mahasurumiseks; isikute ebasoodsasse olukorda seadmiseks nende etnilise kuuluvuse, rassi, soo, soolise identiteedi, seksuaalse sättumuse või usutunnistuse tõttu või USA ettevõtjatele konkurentsieelise loomiseks (241).

240

241

| (135) | Peale selle ei saa luureasutused signaaliluureandmete kogumise põhjendamiseks korralduses EO 14086 sätestatud õiguspärastele eesmärkidele otse tugineda, vaid neid tuleb operatiivsetel eesmärkidel täiendavalt põhjendada konkreetsemate prioriteetidega, mille jaoks võib neid andmeid koguda. Teisisõnu võib andmeid tegelikult koguda ainult konkreetsema prioriteedi edendamiseks. Sellised prioriteedid kehtestatakse spetsiaalses protsessis, mille eesmärk on tagada vastavus kohaldatavatele õigusnõuetele, sealhulgas eraelu puutumatuse ja kodanikuvabadustega seotud nõuetele. Täpsemalt öeldes töötab luureprioriteedid esmalt välja riiklik luurejuht (nn riiklike luureprioriteetide raamistiku kaudu) ja esitab need kinnitamiseks presidendile (242). Enne luureprioriteetide presidendile esitamist peab riiklik luurejuht kooskõlas korraldusega EO 14086 saama riikliku luurejuhi kodanikuvabaduste kaitse ametnikult (ODNI CLPO) iga luureprioriteedi kohta hinnangu selle kohta, kas see 1) edendab üht või mitut täidesaatvas korralduses loetletud õiguspärast eesmärki; 2) ei ole kavandatud signaaliluureandmete kogumiseks korralduses loetletud keelatud eesmärgil ega põhjusta eeldatavasti seda ning 3) kehtestati, olles arvesse võtnud kõigi isikute eraelu puutumatust ja kodanikuvabadusi, olenemata nende kodakondsusest või elukohast (243). Kui direktor ei nõustu kodanikuvabaduste kaitse ametniku hinnanguga, tuleb presidendile esitada mõlemad seisukohad (244). |
| --- | --- |

(135)

Peale selle ei saa luureasutused signaaliluureandmete kogumise põhjendamiseks korralduses EO 14086 sätestatud õiguspärastele eesmärkidele otse tugineda, vaid neid tuleb operatiivsetel eesmärkidel täiendavalt põhjendada konkreetsemate prioriteetidega, mille jaoks võib neid andmeid koguda. Teisisõnu võib andmeid tegelikult koguda ainult konkreetsema prioriteedi edendamiseks. Sellised prioriteedid kehtestatakse spetsiaalses protsessis, mille eesmärk on tagada vastavus kohaldatavatele õigusnõuetele, sealhulgas eraelu puutumatuse ja kodanikuvabadustega seotud nõuetele. Täpsemalt öeldes töötab luureprioriteedid esmalt välja riiklik luurejuht (nn riiklike luureprioriteetide raamistiku kaudu) ja esitab need kinnitamiseks presidendile (242). Enne luureprioriteetide presidendile esitamist peab riiklik luurejuht kooskõlas korraldusega EO 14086 saama riikliku luurejuhi kodanikuvabaduste kaitse ametnikult (ODNI CLPO) iga luureprioriteedi kohta hinnangu selle kohta, kas see 1) edendab üht või mitut täidesaatvas korralduses loetletud õiguspärast eesmärki; 2) ei ole kavandatud signaaliluureandmete kogumiseks korralduses loetletud keelatud eesmärgil ega põhjusta eeldatavasti seda ning 3) kehtestati, olles arvesse võtnud kõigi isikute eraelu puutumatust ja kodanikuvabadusi, olenemata nende kodakondsusest või elukohast (243). Kui direktor ei nõustu kodanikuvabaduste kaitse ametniku hinnanguga, tuleb presidendile esitada mõlemad seisukohad (244).

242

243

244

| (136) | Seetõttu tagab see protsess eelkõige selle, et eraelu puutumatuse kaalutlusi võetakse arvesse luureprioriteetide väljatöötamise algusest peale. |
| --- | --- |

(136)

Seetõttu tagab see protsess eelkõige selle, et eraelu puutumatuse kaalutlusi võetakse arvesse luureprioriteetide väljatöötamise algusest peale.

| (137) | Teiseks kehtib pärast luureprioriteedi kehtestamist mitu nõuet, mis reguleerivad otsust selle kohta, kas ja mil määral võib sellise prioriteedi edendamiseks koguda signaaliluureandmeid. Need nõuded rakendavad üldisi vajalikkuse ja proportsionaalsuse standardeid, mis on sätestatud täidesaatva korralduse paragrahvi 2 punktis a. |
| --- | --- |

(137)

Teiseks kehtib pärast luureprioriteedi kehtestamist mitu nõuet, mis reguleerivad otsust selle kohta, kas ja mil määral võib sellise prioriteedi edendamiseks koguda signaaliluureandmeid. Need nõuded rakendavad üldisi vajalikkuse ja proportsionaalsuse standardeid, mis on sätestatud täidesaatva korralduse paragrahvi 2 punktis a.

| (138) | Eelkõige võib signaaliluureandmeid koguda alles „pärast otsust, et kõigi asjakohaste tegurite mõistliku hinnangu põhjal on kogumine vajalik konkreetse luureprioriteedi edendamiseks“ (245). Selle üle otsustamisel, kas teatav signaaliluureandmete kogumine on vajalik kinnitatud luureprioriteedi edendamiseks, peavad USA luureasutused kaaluma muude, vähem sekkuvate allikate ja meetodite, sealhulgas diplomaatiliste ja avalike allikate kättesaadavust, teostatavust ja asjakohasust (246). Võimaluse korral tuleb eelistada selliseid alternatiivseid, vähem sekkuvaid allikaid ja meetodeid (247). |
| --- | --- |

(138)

Eelkõige võib signaaliluureandmeid koguda alles „pärast otsust, et kõigi asjakohaste tegurite mõistliku hinnangu põhjal on kogumine vajalik konkreetse luureprioriteedi edendamiseks“ (245). Selle üle otsustamisel, kas teatav signaaliluureandmete kogumine on vajalik kinnitatud luureprioriteedi edendamiseks, peavad USA luureasutused kaaluma muude, vähem sekkuvate allikate ja meetodite, sealhulgas diplomaatiliste ja avalike allikate kättesaadavust, teostatavust ja asjakohasust (246). Võimaluse korral tuleb eelistada selliseid alternatiivseid, vähem sekkuvaid allikaid ja meetodeid (247).

245

246

247

| (139) | Kui selliste kriteeriumide kohaldamise tulemusena peetakse signaaliluureandmete kogumist vajalikuks, peab see toimuma „võimalikult kohandatult“ ega tohi eraelu puutumatust ja kodanikuvabadusi ebaproportsionaalselt mõjutada (248). Tagamaks, et eraelu puutumatust ja kodanikuvabadusi ei mõjutata ebaproportsionaalselt – st et leida õige tasakaal riikliku julgeoleku vajaduste ning eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste kaitse vahel –, tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta kõiki olulisi tegureid, näiteks taotletava eesmärgi laadi; kogumistegevuse sekkuvust, sealhulgas selle kestust; kogumise tõenäolist panust taotletava eesmärgi saavutamisse; mõistlikult ettenähtavad tagajärgi üksikisikutele ning kogutavate andmete laadi ja tundlikkust (249). |
| --- | --- |

(139)

Kui selliste kriteeriumide kohaldamise tulemusena peetakse signaaliluureandmete kogumist vajalikuks, peab see toimuma „võimalikult kohandatult“ ega tohi eraelu puutumatust ja kodanikuvabadusi ebaproportsionaalselt mõjutada (248). Tagamaks, et eraelu puutumatust ja kodanikuvabadusi ei mõjutata ebaproportsionaalselt – st et leida õige tasakaal riikliku julgeoleku vajaduste ning eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste kaitse vahel –, tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta kõiki olulisi tegureid, näiteks taotletava eesmärgi laadi; kogumistegevuse sekkuvust, sealhulgas selle kestust; kogumise tõenäolist panust taotletava eesmärgi saavutamisse; mõistlikult ettenähtavad tagajärgi üksikisikutele ning kogutavate andmete laadi ja tundlikkust (249).

248

249

| (140) | Mis puudutab kogutavate signaaliluureandmete liiki, siis peab andmete kogumine Ameerika Ühendriikides, mis on praeguse kaitse piisavuse tuvastamise jaoks kõige olulisem, sest see puudutab USA organisatsioonidele edastatud andmeid, olema alati sihitud, nagu on üksikasjalikumalt selgitatud põhjendustes 142–153. |
| --- | --- |

(140)

Mis puudutab kogutavate signaaliluureandmete liiki, siis peab andmete kogumine Ameerika Ühendriikides, mis on praeguse kaitse piisavuse tuvastamise jaoks kõige olulisem, sest see puudutab USA organisatsioonidele edastatud andmeid, olema alati sihitud, nagu on üksikasjalikumalt selgitatud põhjendustes 142–153.

| (141) | „Masskogumist“ (250) võib kasutada ainult väljaspool Ameerika Ühendriike korralduse EO 12333 alusel andmete kogumisel. Korralduse EO 14086 kohaselt tuleb ka sellisel juhul eelistada sihitud kogumist (251). Seevastu masskogumine on lubatud ainult siis, kui kinnitatud luureprioriteedi edendamiseks vajalikku teavet ei ole võimalik saada sihtud kogmisega (252). Kui on vaja andmeid massiliselt koguda väljaspool Ameerika Ühendriike, kohaldatakse korralduse EO 14086 kohaseid erikaitsemeetmeid (253). Esiteks tuleb rakendada meetodeid ja tehnilisi meetmeid, et piirduda andmete kogumisel ainult sellega, mis on vajalik kinnitatud luureprioriteedi edendamiseks, minimeerides samas asjasse mittepuutuva teabe kogumist (254). Teiseks piiratakse korraldusega võimalikke masskogutud teabe kasutamise (sealhulgas päringute esitamist) erieesmärke kuuele, sealhulgas kaitsmine terrorismi ja pantvangide võtmise eest ning isikute vangistuses hoidmise eest välisriigi valitsuse, organisatsiooni või isiku poolt või nimel; kaitsmine välisriigi spionaaži, sabotaaži või tellitud mõrva eest; kaitsmine massihävitusrelvade või nendega seotud tehnoloogiate arendamisest, omamisest või levikust tulenevate ohtude eest jne (255). Kõigele lisaks võib masskogutud signaaliluureandmete päringuid teha ainult siis, kui see on vajalik kinnitatud luureprioriteedi edendamiseks, taotledes neid kuut eesmärki ning kooskõlas põhimõtete ja menetlustega, milles võetakse asjakohaselt arvesse päringute mõju kõigi isikute eraelu puutumatusele ja kodanikuvabadustele, olenemata nende kodakondsusest või elukohast (256). |
| --- | --- |

(141)

„Masskogumist“ (250) võib kasutada ainult väljaspool Ameerika Ühendriike korralduse EO 12333 alusel andmete kogumisel. Korralduse EO 14086 kohaselt tuleb ka sellisel juhul eelistada sihitud kogumist (251). Seevastu masskogumine on lubatud ainult siis, kui kinnitatud luureprioriteedi edendamiseks vajalikku teavet ei ole võimalik saada sihtud kogmisega (252). Kui on vaja andmeid massiliselt koguda väljaspool Ameerika Ühendriike, kohaldatakse korralduse EO 14086 kohaseid erikaitsemeetmeid (253). Esiteks tuleb rakendada meetodeid ja tehnilisi meetmeid, et piirduda andmete kogumisel ainult sellega, mis on vajalik kinnitatud luureprioriteedi edendamiseks, minimeerides samas asjasse mittepuutuva teabe kogumist (254). Teiseks piiratakse korraldusega võimalikke masskogutud teabe kasutamise (sealhulgas päringute esitamist) erieesmärke kuuele, sealhulgas kaitsmine terrorismi ja pantvangide võtmise eest ning isikute vangistuses hoidmise eest välisriigi valitsuse, organisatsiooni või isiku poolt või nimel; kaitsmine välisriigi spionaaži, sabotaaži või tellitud mõrva eest; kaitsmine massihävitusrelvade või nendega seotud tehnoloogiate arendamisest, omamisest või levikust tulenevate ohtude eest jne (255). Kõigele lisaks võib masskogutud signaaliluureandmete päringuid teha ainult siis, kui see on vajalik kinnitatud luureprioriteedi edendamiseks, taotledes neid kuut eesmärki ning kooskõlas põhimõtete ja menetlustega, milles võetakse asjakohaselt arvesse päringute mõju kõigi isikute eraelu puutumatusele ja kodanikuvabadustele, olenemata nende kodakondsusest või elukohast (256).

250

251

252

253

254

255

256

| (142) | Lisaks korralduse EO 14086 nõuetele kehtivad USAs asuvale organisatsioonile edastatud andmete signaaliluure kaudu kogumisel teatavad piirangud ja kaitsemeetmed, mida reguleerib FISA paragrahv 702 (257). FISA paragrahv 702 võimaldab koguda välisluureteavet, võttes USA elektrooniliste sideteenuste osutajate kohustusliku abiga sihikule USA-välised isikud, kes usutavasti asuvad väljaspool Ameerika Ühendriike (258). Välisluureteabe kogumiseks vastavalt FISA paragrahvile 702 esitavad justiitsminister ja riiklik luurejuht välisluure järelevalve kohtule (Foreign Intelligence Surveillance Court (FISC)) igal aastal sertifikaadid, millega määratakse kindlaks hangitava välisluureteabe kategooriad (259). Sertifikaatidele tuleb lisada sihtimis-, minimeerimis- ja päringumenetlused, mille kiidab heaks ka kohus ja mis on USA luureasutustele õiguslikult siduvad. |
| --- | --- |

(142)

Lisaks korralduse EO 14086 nõuetele kehtivad USAs asuvale organisatsioonile edastatud andmete signaaliluure kaudu kogumisel teatavad piirangud ja kaitsemeetmed, mida reguleerib FISA paragrahv 702 (257). FISA paragrahv 702 võimaldab koguda välisluureteavet, võttes USA elektrooniliste sideteenuste osutajate kohustusliku abiga sihikule USA-välised isikud, kes usutavasti asuvad väljaspool Ameerika Ühendriike (258). Välisluureteabe kogumiseks vastavalt FISA paragrahvile 702 esitavad justiitsminister ja riiklik luurejuht välisluure järelevalve kohtule (Foreign Intelligence Surveillance Court (FISC)) igal aastal sertifikaadid, millega määratakse kindlaks hangitava välisluureteabe kategooriad (259). Sertifikaatidele tuleb lisada sihtimis-, minimeerimis- ja päringumenetlused, mille kiidab heaks ka kohus ja mis on USA luureasutustele õiguslikult siduvad.

257

258

259

| (143) | FISC on föderaalseaduse alusel loodud sõltumatu kohus, (260) mille otsuseid saab edasi kaevata välisluure järelevalve apellatsioonikohtusse (FISCR) (261) ja lõpuks ka Ameerika Ühendriikide ülemkohtusse (262). FISCd (ja FISCRi) abistab viiest advokaadist ja viiest tehnilisest eksperdist koosnev alaline kolleegium, millesse kuuluvad riikliku julgeoleku küsimuste ja kodanikuvabaduste eksperdid (263). Kohus määrab nende seast ühe isiku täitma amicus curiae ülesandeid, et aidata läbi vaadata taotlusi või muudatusi, mis kohtu hinnangul sisaldavad õigusnormide uudset või olulist tõlgendust, välja arvatud juhul, kui kohus peab sellise ülesande määramist mittevajalikuks (264). See tagab eelkõige, et kohtu hinnangus võetakse nõuetekohaselt arvesse eraelu puutumatuse kaalutlusi. Kohus võib määrata mõne üksikisiku või organisatsiooni amicus curiae ülesannetesse, sealhulgas tehniliseks eksperdiks, kui ta seda vajalikuks peab, või anda seda taotlevale üksikisikule või organisatsioonile loa esitada amicus curiae memorandum (265). |
| --- | --- |

(143)

FISC on föderaalseaduse alusel loodud sõltumatu kohus, (260) mille otsuseid saab edasi kaevata välisluure järelevalve apellatsioonikohtusse (FISCR) (261) ja lõpuks ka Ameerika Ühendriikide ülemkohtusse (262). FISCd (ja FISCRi) abistab viiest advokaadist ja viiest tehnilisest eksperdist koosnev alaline kolleegium, millesse kuuluvad riikliku julgeoleku küsimuste ja kodanikuvabaduste eksperdid (263). Kohus määrab nende seast ühe isiku täitma amicus curiae ülesandeid, et aidata läbi vaadata taotlusi või muudatusi, mis kohtu hinnangul sisaldavad õigusnormide uudset või olulist tõlgendust, välja arvatud juhul, kui kohus peab sellise ülesande määramist mittevajalikuks (264). See tagab eelkõige, et kohtu hinnangus võetakse nõuetekohaselt arvesse eraelu puutumatuse kaalutlusi. Kohus võib määrata mõne üksikisiku või organisatsiooni amicus curiae ülesannetesse, sealhulgas tehniliseks eksperdiks, kui ta seda vajalikuks peab, või anda seda taotlevale üksikisikule või organisatsioonile loa esitada amicus curiae memorandum (265).

260

261

262

263

amicus curiae

264

amicus curiae

amicus curiae

265

| (144) | FISC vaatab üle sertifikaadid ja nendega seotud menetlused (eelkõige sihtimis- ja minimeerimismenetlused), et tagada vastavus FISA nõuetele. Kui kohus leiab, et nõuded ei ole täidetud, võib ta sertifitseerimisest täielikult või osaliselt keelduda ja nõuda menetluste muutmist (266). Sellega seoses on FISC korduvalt kinnitanud, et paragrahvi 702 kohaste sihtimis- ja minimeerimismenetluste läbivaatamine ei piirdu ainult kirjalike menetlustega, vaid hõlmab ka seda, kuidas valitsus neid menetlusi rakendab (267). |
| --- | --- |

(144)

FISC vaatab üle sertifikaadid ja nendega seotud menetlused (eelkõige sihtimis- ja minimeerimismenetlused), et tagada vastavus FISA nõuetele. Kui kohus leiab, et nõuded ei ole täidetud, võib ta sertifitseerimisest täielikult või osaliselt keelduda ja nõuda menetluste muutmist (266). Sellega seoses on FISC korduvalt kinnitanud, et paragrahvi 702 kohaste sihtimis- ja minimeerimismenetluste läbivaatamine ei piirdu ainult kirjalike menetlustega, vaid hõlmab ka seda, kuidas valitsus neid menetlusi rakendab (267).

266

267

| (145) | Individuaalsed sihtimisotsused teeb riiklik julgeolekuasutus (NSA – luureasutus, kes vastutab sihtimise eest FISA paragrahvi 702 alusel) vastavalt FISC heakskiidetud sihtimismenetlustele, mis nõuavad, et NSA hindaks asjaolude kogumi põhjal, kas konkreetse isiku sihtmärgiks võtmisega on tõenäoline saada vastavuskinnituses määratletud kategooria välisluureteavet (268). See hinnang peab olema üksikasjalik ja faktidel põhinev, tuginema analüütilisele hindamisele, analüütiku erikoolitusele ja kogemustele, samuti hangitava välisluureteabe laadile (269). Sihtimiseks selgitatakse välja nn identimistunnused, mis tuvastavad spetsiifilisi sidevahendid, nagu sihtmärgi e-posti aadress või telefoninumber, kuid mitte kunagi märksõnu või isikute nimesid (270). |
| --- | --- |

(145)

Individuaalsed sihtimisotsused teeb riiklik julgeolekuasutus (NSA – luureasutus, kes vastutab sihtimise eest FISA paragrahvi 702 alusel) vastavalt FISC heakskiidetud sihtimismenetlustele, mis nõuavad, et NSA hindaks asjaolude kogumi põhjal, kas konkreetse isiku sihtmärgiks võtmisega on tõenäoline saada vastavuskinnituses määratletud kategooria välisluureteavet (268). See hinnang peab olema üksikasjalik ja faktidel põhinev, tuginema analüütilisele hindamisele, analüütiku erikoolitusele ja kogemustele, samuti hangitava välisluureteabe laadile (269). Sihtimiseks selgitatakse välja nn identimistunnused, mis tuvastavad spetsiifilisi sidevahendid, nagu sihtmärgi e-posti aadress või telefoninumber, kuid mitte kunagi märksõnu või isikute nimesid (270).

268

269

270

| (146) | Kõigepealt teevad NSA analüütikud kindlaks välismaal asuvad USA-välised isikud, kelle jälgimine võimaldab analüütikute hinnangul saada sertifikaadis sätestatud vajalikke välisluureandmeid (271). Nagu on sätestatud NSA sihtimismenetlustes, võib NSA suunata jälgimise sihtmärgile alles siis, kui ta on sihtmärgi kohta juba midagi teada saanud (272). See võib tuleneda erinevatest allikatest pärit teabest, näiteks inimallikatelt hangitud luureandmetest. Nende muude allikate abil peab analüütik saama teada ka konkreetse identimistunnuse (st sidekonto), mida võimalik sihtmärk kasutab. Pärast nende üksikisikute kindlakstegemist ja nende sihtmärgiks võtmise kinnitamist NSA-sisese põhjaliku kontrollimehhanismi (273) abil võetakse sihtmärkide kasutatavate sidevahendite (nt e-posti aadressid) identimistunnused „ülesandeks“ (st neid arendatakse ja kasutatakse) (274). |
| --- | --- |

(146)

Kõigepealt teevad NSA analüütikud kindlaks välismaal asuvad USA-välised isikud, kelle jälgimine võimaldab analüütikute hinnangul saada sertifikaadis sätestatud vajalikke välisluureandmeid (271). Nagu on sätestatud NSA sihtimismenetlustes, võib NSA suunata jälgimise sihtmärgile alles siis, kui ta on sihtmärgi kohta juba midagi teada saanud (272). See võib tuleneda erinevatest allikatest pärit teabest, näiteks inimallikatelt hangitud luureandmetest. Nende muude allikate abil peab analüütik saama teada ka konkreetse identimistunnuse (st sidekonto), mida võimalik sihtmärk kasutab. Pärast nende üksikisikute kindlakstegemist ja nende sihtmärgiks võtmise kinnitamist NSA-sisese põhjaliku kontrollimehhanismi (273) abil võetakse sihtmärkide kasutatavate sidevahendite (nt e-posti aadressid) identimistunnused „ülesandeks“ (st neid arendatakse ja kasutatakse) (274).

271

272

273

274

| (147) | NSA peab dokumenteerima sihtmärgi valimise faktilise aluse (275) ja kinnitama korrapäraste ajavahemike järel pärast esialgset sihtimist, et sihtimisstandardi nõuded on jätkuvalt täidetud (276). Kui sihtimisstandard ei ole enam täidetud, tuleb andmete kogumine peatada (277). NSA iga sihtmärgi valimise ja iga tema dokumenteeritud sihtimishinnangu ja -põhjuse vastavust sihtimismenetlustele kontrollivad iga kahe kuu tagant justiitsministeeriumi luure järelevalve talituste ametnikud, kellel on kohustus teatada kõigist rikkumistest FISC-le ja USA Kongressile (278). NSA kirjalik dokumentatsioon hõlbustab FISC järelevalvet selle üle, kas konkreetsed isikud on FISA paragrahvi 702 alusel võetud sihtmärgiks nõuetekohaselt, kooskõlas tema järelevalvevolitustega, mida on kirjeldatud põhjendustes 173–174 (279). Lõpuks peab riiklik luurejuht avalikes iga-aastastes statistilistes läbipaistvusaruannetes teatama ka FISA paragrahvi 702 kohaste sihtmärkide koguarvu. Ettevõtjad, kes saavad FISA paragrahvi 702 kohased FISA direktiivid, võivad avaldada saadud taotluste kohta koondandmed (läbipaistvusaruannetes) (280). |
| --- | --- |

(147)

NSA peab dokumenteerima sihtmärgi valimise faktilise aluse (275) ja kinnitama korrapäraste ajavahemike järel pärast esialgset sihtimist, et sihtimisstandardi nõuded on jätkuvalt täidetud (276). Kui sihtimisstandard ei ole enam täidetud, tuleb andmete kogumine peatada (277). NSA iga sihtmärgi valimise ja iga tema dokumenteeritud sihtimishinnangu ja -põhjuse vastavust sihtimismenetlustele kontrollivad iga kahe kuu tagant justiitsministeeriumi luure järelevalve talituste ametnikud, kellel on kohustus teatada kõigist rikkumistest FISC-le ja USA Kongressile (278). NSA kirjalik dokumentatsioon hõlbustab FISC järelevalvet selle üle, kas konkreetsed isikud on FISA paragrahvi 702 alusel võetud sihtmärgiks nõuetekohaselt, kooskõlas tema järelevalvevolitustega, mida on kirjeldatud põhjendustes 173–174 (279). Lõpuks peab riiklik luurejuht avalikes iga-aastastes statistilistes läbipaistvusaruannetes teatama ka FISA paragrahvi 702 kohaste sihtmärkide koguarvu. Ettevõtjad, kes saavad FISA paragrahvi 702 kohased FISA direktiivid, võivad avaldada saadud taotluste kohta koondandmed (läbipaistvusaruannetes) (280).

275

276

277

278

279

280

| (148) | USA organisatsioonidele edastatavate isikuandmete kogumise muude õiguslike aluste suhtes kehtivad erinevad piirangud ja kaitsemeetmed. Üldjuhul on andmete masskogumine FISA paragrahviga 402 (väljamineva ja sissetuleva side jälgimise seadmeid lubav norm) sõnaselgelt keelatud ning selle asemel tuleb riikliku julgeoleku teabenõuete kaudu ja kasutada spetsiifilisi valikukriteeriume (281). |
| --- | --- |

(148)

USA organisatsioonidele edastatavate isikuandmete kogumise muude õiguslike aluste suhtes kehtivad erinevad piirangud ja kaitsemeetmed. Üldjuhul on andmete masskogumine FISA paragrahviga 402 (väljamineva ja sissetuleva side jälgimise seadmeid lubav norm) sõnaselgelt keelatud ning selle asemel tuleb riikliku julgeoleku teabenõuete kaudu ja kasutada spetsiifilisi valikukriteeriume (281).

281

| (149) | Traditsioonilise individualiseeritud elektroonilise jälgimise läbiviimiseks (kooskõlas FISA paragrahviga 105) peavad luureasutused esitama FISC-le taotluse ülevaatega faktidest ja asjaoludest, millega põhjendatakse küllaldast alust arvata, et rajatist kasutab või hakkab kasutama võõrvõim või võõrvõimu agent (282) . FISC hindab muu hulgas, kas esitatud faktidest lähtudes on olemas küllaldane alus arvata, et see tõepoolest nii on (283). |
| --- | --- |

(149)

Traditsioonilise individualiseeritud elektroonilise jälgimise läbiviimiseks (kooskõlas FISA paragrahviga 105) peavad luureasutused esitama FISC-le taotluse ülevaatega faktidest ja asjaoludest, millega põhjendatakse küllaldast alust arvata, et rajatist kasutab või hakkab kasutama võõrvõim või võõrvõimu agent (282) . FISC hindab muu hulgas, kas esitatud faktidest lähtudes on olemas küllaldane alus arvata, et see tõepoolest nii on (283).

282

283

| (150) | Ruumide või vara läbiotsimiseks, mille kavandatud tulemus on teabe, materjali või vara (nt arvutiseadme) kontroll, arestimine vms FISA paragrahvi 301 alusel, tuleb taotleda FISC-lt vastavat määrust (284). Taotluses tuleb muu hulgas näidata, et on olemas küllaldane alus arvata, et läbiotsimise sihtmärk on võõrvõim või võõrvõimu agent; et läbiotsitav ruum või vara sisaldab välisluureteavet ja et läbiotsitav ruum on võõrvõimu (agendi) omanduses, kasutuses, valduses või talle või temalt üleandmise järgus (285). |
| --- | --- |

(150)

Ruumide või vara läbiotsimiseks, mille kavandatud tulemus on teabe, materjali või vara (nt arvutiseadme) kontroll, arestimine vms FISA paragrahvi 301 alusel, tuleb taotleda FISC-lt vastavat määrust (284). Taotluses tuleb muu hulgas näidata, et on olemas küllaldane alus arvata, et läbiotsimise sihtmärk on võõrvõim või võõrvõimu agent; et läbiotsitav ruum või vara sisaldab välisluureteavet ja et läbiotsitav ruum on võõrvõimu (agendi) omanduses, kasutuses, valduses või talle või temalt üleandmise järgus (285).

284

285

| (151) | Samamoodi eeldab ka pealtkuulamisseadmete paigaldamine loataotlust (kooskõlas FISA paragrahviga 402) FISC kohtunikule (või USA föderaalkohtu magistraadile) ning konkreetse valikukriteeriumi kasutamist, st kriteerium, mis identifitseerib konkreetse isiku, konto vms ja mida kasutatakse tagamaks, et taotletava teabe maht oleks nii väike kui mõistlikult võimalik (286). See volitus ei puuduta side sisu, vaid on suunatud pigem teenust kasutava kliendi või kasutaja andmetele (nagu nimi, aadress, kasutajakood, kasutatud teenuse kestus/liik, maksete tegija / makseviis). |
| --- | --- |

(151)

Samamoodi eeldab ka pealtkuulamisseadmete paigaldamine loataotlust (kooskõlas FISA paragrahviga 402) FISC kohtunikule (või USA föderaalkohtu magistraadile) ning konkreetse valikukriteeriumi kasutamist, st kriteerium, mis identifitseerib konkreetse isiku, konto vms ja mida kasutatakse tagamaks, et taotletava teabe maht oleks nii väike kui mõistlikult võimalik (286). See volitus ei puuduta side sisu, vaid on suunatud pigem teenust kasutava kliendi või kasutaja andmetele (nagu nimi, aadress, kasutajakood, kasutatud teenuse kestus/liik, maksete tegija / makseviis).

286

| (152) | FISC-le (või USA föderaalkohtu magistraadile) taotluse esitamine on nõutav ka FISA paragrahvi 501 (287) kohaselt, mis võimaldab koguda ühistranspordiettevõtja (st iga isik või üksus, kes transpordib tasu eest inimesi või vara, kasutades maismaa-, raudtee, vee- või lennutransporti), ühiskondliku majutusasutuse (nt hotell, motell või võõrastemaja), sõidukite rendileandja või füüsilise laoruumi (st pakub ruumi või kaupade ja materjalide ladustamisega seotud teenuseid) (288) äridokumente. Taotluses tuleb märkida, milliseid dokumente saada soovitakse ning konkreetsed ja selgelt väljendatavad faktid, mis annavad alust arvata, et isik, keda dokumendid puudutavad, on võõrvõim või võõrvõimu agent (289). |
| --- | --- |

(152)

FISC-le (või USA föderaalkohtu magistraadile) taotluse esitamine on nõutav ka FISA paragrahvi 501 (287) kohaselt, mis võimaldab koguda ühistranspordiettevõtja (st iga isik või üksus, kes transpordib tasu eest inimesi või vara, kasutades maismaa-, raudtee, vee- või lennutransporti), ühiskondliku majutusasutuse (nt hotell, motell või võõrastemaja), sõidukite rendileandja või füüsilise laoruumi (st pakub ruumi või kaupade ja materjalide ladustamisega seotud teenuseid) (288) äridokumente. Taotluses tuleb märkida, milliseid dokumente saada soovitakse ning konkreetsed ja selgelt väljendatavad faktid, mis annavad alust arvata, et isik, keda dokumendid puudutavad, on võõrvõim või võõrvõimu agent (289).

287

288

289

| (153) | Kõigele lisaks on erinevate põhimäärustega lubatud riikliku julgeoleku teabenõuded ja need võimaldavad uurimisasutustel hankida teatavatelt üksustelt (nt finantsasutused, krediidiinfoasutused, elektroonilise side pakkujad) teatavat teavet (välja arvatud suhtluse sisu), mis sisaldub krediidiaruannetes, finantsaruannetes, elektroonilistes tarbija- ja tehinguaruannetes (290). Riikliku julgeoleku teabenõuete põhimäärust, mis lubab juurdepääsu elektroonilisele sidele, võib kasutada ainult FBI ja see eeldab, et taotlustes kasutatakse kriteeriumit, mis identifitseerib konkreetselt isiku, üksuse, telefoninumbri või konto, ja kinnitakse, et teave on oluline sanktsioneeritud riikliku julgeolekuga seotud uurimises, mida viiakse läbi kaitseks rahvusvahelise terrorismi või salaluuretegevuse vastu (291). Riikliku julgeoleku teabenõude saanud isikutel on õigus see kohtus vaidlustada (292). |
| --- | --- |

(153)

Kõigele lisaks on erinevate põhimäärustega lubatud riikliku julgeoleku teabenõuded ja need võimaldavad uurimisasutustel hankida teatavatelt üksustelt (nt finantsasutused, krediidiinfoasutused, elektroonilise side pakkujad) teatavat teavet (välja arvatud suhtluse sisu), mis sisaldub krediidiaruannetes, finantsaruannetes, elektroonilistes tarbija- ja tehinguaruannetes (290). Riikliku julgeoleku teabenõuete põhimäärust, mis lubab juurdepääsu elektroonilisele sidele, võib kasutada ainult FBI ja see eeldab, et taotlustes kasutatakse kriteeriumit, mis identifitseerib konkreetselt isiku, üksuse, telefoninumbri või konto, ja kinnitakse, et teave on oluline sanktsioneeritud riikliku julgeolekuga seotud uurimises, mida viiakse läbi kaitseks rahvusvahelise terrorismi või salaluuretegevuse vastu (291). Riikliku julgeoleku teabenõude saanud isikutel on õigus see kohtus vaidlustada (292).

290

291

292

3.2.1.3.   Kogutud teabe edasine kasutamine

Kogutud teabe edasine kasutamine

| (154) | Kui USA luureasutused töötlevad signaaliluure teel kogutud isikuandmeid, kohaldatakse mitut kaitsemeedet. |
| --- | --- |

(154)

Kui USA luureasutused töötlevad signaaliluure teel kogutud isikuandmeid, kohaldatakse mitut kaitsemeedet.

| (155) | Esiteks peab iga luureasutus tagama asjakohase andmeturbe ja ennetama kõrvaliste isikute juurdepääsu signaaliluure teel kogutud isikuandmetele. Sellega seoses on eri õigusaktides, sealhulgas põhimääruses, suunistes ja standardites täpsustatud infoturbe miinimumnõudeid, mis tuleb kehtestada (nt mitmikautentimine, krüpteerimine jne) (293). Juurdepääs kogutud andmetele peab piirduma volitatud ja koolitatud töötajatega, kes vajavad seda teavet oma ülesannete täitmiseks (294). Üldisemalt peavad luureasutused pakkuma oma töötajatele asjakohast koolitust, sealhulgas õiguse (sealhulgas korralduse EO 14086) rikkumistest teatamise ja nende menetlemise korra kohta (295). |
| --- | --- |

(155)

Esiteks peab iga luureasutus tagama asjakohase andmeturbe ja ennetama kõrvaliste isikute juurdepääsu signaaliluure teel kogutud isikuandmetele. Sellega seoses on eri õigusaktides, sealhulgas põhimääruses, suunistes ja standardites täpsustatud infoturbe miinimumnõudeid, mis tuleb kehtestada (nt mitmikautentimine, krüpteerimine jne) (293). Juurdepääs kogutud andmetele peab piirduma volitatud ja koolitatud töötajatega, kes vajavad seda teavet oma ülesannete täitmiseks (294). Üldisemalt peavad luureasutused pakkuma oma töötajatele asjakohast koolitust, sealhulgas õiguse (sealhulgas korralduse EO 14086) rikkumistest teatamise ja nende menetlemise korra kohta (295).

293

294

295

| (156) | Teiseks peavad luureasutused järgima luureühenduse täpsuse ja objektiivsuse standardeid, eelkõige seoses andmete kvaliteedi ja usaldusväärsuse tagamisega, alternatiivsete teabeallikate kaalumisega ja objektiivsusega analüüside tegemisel (296). |
| --- | --- |

(156)

Teiseks peavad luureasutused järgima luureühenduse täpsuse ja objektiivsuse standardeid, eelkõige seoses andmete kvaliteedi ja usaldusväärsuse tagamisega, alternatiivsete teabeallikate kaalumisega ja objektiivsusega analüüside tegemisel (296).

296

| (157) | Kolmandaks, mis puudutab andmete säilitamist, siis on korralduses EO 14086 selgitatud, et USA-väliste isikute isikuandmete suhtes kehtivad samad säilitamistähtajad nagu USA kodanike andmetele (297). Luureasutused on kohustatud määrama kindlaks konkreetsed säilitamistähtajad ja/või tegurid, mida tuleb kohaldatavate säilitamistähtaegade pikkuse kindlaksmääramisel arvesse võtta (nt kas teave on kuriteo tõendusmaterjal; kas teave on välisluureteave; kas teavet on vaja isikute või organisatsioonide, sealhulgas rahvusvahelise terrorismi ohvrite või sihtmärkide turvalisuse tagamiseks) ja mis on sätestatud eri õigusaktides (298). |
| --- | --- |

(157)

Kolmandaks, mis puudutab andmete säilitamist, siis on korralduses EO 14086 selgitatud, et USA-väliste isikute isikuandmete suhtes kehtivad samad säilitamistähtajad nagu USA kodanike andmetele (297). Luureasutused on kohustatud määrama kindlaks konkreetsed säilitamistähtajad ja/või tegurid, mida tuleb kohaldatavate säilitamistähtaegade pikkuse kindlaksmääramisel arvesse võtta (nt kas teave on kuriteo tõendusmaterjal; kas teave on välisluureteave; kas teavet on vaja isikute või organisatsioonide, sealhulgas rahvusvahelise terrorismi ohvrite või sihtmärkide turvalisuse tagamiseks) ja mis on sätestatud eri õigusaktides (298).

297

298

| (158) | Neljandaks kehtivad signaaliluure teel kogutud isikuandmete levitamise suhtes erinormid. Üldnõude kohaselt võib isikuandmeid mitte-USA isikute kohta levitada ainult siis, kui see hõlmab sama liiki teavet, mida saab levitada USA kodanike kohta, nt teave, mis on vajalik isiku või organisatsiooni ohutuse kaitsmiseks (nt rahvusvaheliste terroriorganisatsioonide sihtmärgid, ohvrid või pantvangid) (299). Lisaks ei tohi isikuandmeid levitada üksnes isiku kodakondsuse või elukohariigi tõttu või korralduse EO 14086 nõuetest kõrvalehoidmise eesmärgil (300). USA valitsuse sisene levitamine võib toimuda ainult siis, kui volitatud ja koolitatud isikul on põhjendatud alust arvata vaja seda teavet teada (301) ja ta kaitseb seda asjakohaselt (302). Selleks et teha kindlaks, kas isikuandmeid võib levitada USA valitsuse välistele vastuvõtjatele (sh välisriigi valitsusele või rahvusvahelisele organisatsioonile), tuleb arvesse võtta levitamise eesmärki, levitatavate andmete laadi ja ulatust ning võimalikku kahjulikku mõju asjaomas(t)ele isiku(te)le (303). |
| --- | --- |

(158)

Neljandaks kehtivad signaaliluure teel kogutud isikuandmete levitamise suhtes erinormid. Üldnõude kohaselt võib isikuandmeid mitte-USA isikute kohta levitada ainult siis, kui see hõlmab sama liiki teavet, mida saab levitada USA kodanike kohta, nt teave, mis on vajalik isiku või organisatsiooni ohutuse kaitsmiseks (nt rahvusvaheliste terroriorganisatsioonide sihtmärgid, ohvrid või pantvangid) (299). Lisaks ei tohi isikuandmeid levitada üksnes isiku kodakondsuse või elukohariigi tõttu või korralduse EO 14086 nõuetest kõrvalehoidmise eesmärgil (300). USA valitsuse sisene levitamine võib toimuda ainult siis, kui volitatud ja koolitatud isikul on põhjendatud alust arvata vaja seda teavet teada (301) ja ta kaitseb seda asjakohaselt (302). Selleks et teha kindlaks, kas isikuandmeid võib levitada USA valitsuse välistele vastuvõtjatele (sh välisriigi valitsusele või rahvusvahelisele organisatsioonile), tuleb arvesse võtta levitamise eesmärki, levitatavate andmete laadi ja ulatust ning võimalikku kahjulikku mõju asjaomas(t)ele isiku(te)le (303).

299

300

301

302

303

| (159) | Kõigele lisaks ja sealhulgas selleks, et hõlbustada järelevalvet kohaldatavate juriidiliste nõuete järgimise üle ja tõhusat kahju hüvitamist, peavad kõik luureasutused korralduse EO 14086 kohaselt säilitama signaaliluureandmete kogumisega seotud asjakohaseid dokumente. Dokumenteerimise nõuded hõlmavad selliseid elemente nagu faktiline alus, millel põhineb hinnang, et konkreetne kogumistegevus on vajalik kinnitatud luureprioriteedi edendamiseks (304). |
| --- | --- |

(159)

Kõigele lisaks ja sealhulgas selleks, et hõlbustada järelevalvet kohaldatavate juriidiliste nõuete järgimise üle ja tõhusat kahju hüvitamist, peavad kõik luureasutused korralduse EO 14086 kohaselt säilitama signaaliluureandmete kogumisega seotud asjakohaseid dokumente. Dokumenteerimise nõuded hõlmavad selliseid elemente nagu faktiline alus, millel põhineb hinnang, et konkreetne kogumistegevus on vajalik kinnitatud luureprioriteedi edendamiseks (304).

304

| (160) | Lisaks eespool nimetatud, korralduses EO 14086 signaaliluure teel kogutud teabe kasutamise suhtes sätestatud kaitsemeetmetele kehtivad kõikidele USA luureasutustele eesmärgi piiramise, võimalikult väheste andmete kogumise, andmete täpsuse, turvalisuse, säilitamise ja levitamise üldisemad nõuded, mis tulenevad eelkõige OMB ringkirjast nr A-130, e-valitsuse seadusest, föderaalregistrite seadusest (v (vt põhjendused 101–106) ja riiklike julgeolekusüsteemide komitee (CNSS) juhistest (305). |
| --- | --- |

(160)

Lisaks eespool nimetatud, korralduses EO 14086 signaaliluure teel kogutud teabe kasutamise suhtes sätestatud kaitsemeetmetele kehtivad kõikidele USA luureasutustele eesmärgi piiramise, võimalikult väheste andmete kogumise, andmete täpsuse, turvalisuse, säilitamise ja levitamise üldisemad nõuded, mis tulenevad eelkõige OMB ringkirjast nr A-130, e-valitsuse seadusest, föderaalregistrite seadusest (v (vt põhjendused 101–106) ja riiklike julgeolekusüsteemide komitee (CNSS) juhistest (305).

305

3.2.2.   
  Järelevalve

Järelevalve

| (161) | USA luureasutuste tegevust kontrollivad erinevad organid. |
| --- | --- |

(161)

USA luureasutuste tegevust kontrollivad erinevad organid.

| (162) | Esiteks nõutakse korraldusega EO 14086, et igal luureasutusel oleksid kõrged õigus-, järelevalve- ja vastavusametnikud, et tagada kohaldatava USA õiguse järgimine (306). Eelkõige peavad nad tegema perioodilist järelevalvet signaaliluuretegevuse üle ja tagama, et kõik mittevastavused parandatakse. Luureasutused peavad võimaldama sellistele ametnikele järelevalveülesannete täitmiseks juurdepääsu kogu asjakohasele teabele ega tohi võtta meetmeid nende järelevalvetegevuse takistamiseks või ebakohaseks mõjutamiseks (307). Peale selle tuleb järelevalveametniku või mõne muu töötaja tuvastatud olulisest mittevastavuse juhtumist (308) viivitamatult teatada luureasutuse juhile ja riiklikule luurejuhile, kes peavad tagama, et olulise rikkumisjuhtumi heastamiseks ja selle kordumise ennetamiseks võetakse kõik vajalikud meetmed (309). |
| --- | --- |

(162)

Esiteks nõutakse korraldusega EO 14086, et igal luureasutusel oleksid kõrged õigus-, järelevalve- ja vastavusametnikud, et tagada kohaldatava USA õiguse järgimine (306). Eelkõige peavad nad tegema perioodilist järelevalvet signaaliluuretegevuse üle ja tagama, et kõik mittevastavused parandatakse. Luureasutused peavad võimaldama sellistele ametnikele järelevalveülesannete täitmiseks juurdepääsu kogu asjakohasele teabele ega tohi võtta meetmeid nende järelevalvetegevuse takistamiseks või ebakohaseks mõjutamiseks (307). Peale selle tuleb järelevalveametniku või mõne muu töötaja tuvastatud olulisest mittevastavuse juhtumist (308) viivitamatult teatada luureasutuse juhile ja riiklikule luurejuhile, kes peavad tagama, et olulise rikkumisjuhtumi heastamiseks ja selle kordumise ennetamiseks võetakse kõik vajalikud meetmed (309).

306

307

308

309

| (163) | Seda järelevalvefunktsiooni täidavad ametnikud, kellel on määratud nõuetele vastavuse kontrolli ülesanne, samuti eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste ametnikud ning peainspektorid (310). |
| --- | --- |

(163)

Seda järelevalvefunktsiooni täidavad ametnikud, kellel on määratud nõuetele vastavuse kontrolli ülesanne, samuti eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste ametnikud ning peainspektorid (310).

310

| (164) | Nagu kriminaalõiguskaitseasutustes on eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste ametnikud olemas ka kõigis luureasutustes (311). Üldjuhul on nende ametnike pädevuses teha järelevalvet menetluste üle, millega tagatakse, et ministeeriumis/asutuses on eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste kaitsega seotud küsimusega piisavalt arvestatud ning et asutus on kehtestatud nõuetekohased menetlused enda eraelu puutumatuse või kodanikuvabaduste rikkumise üle kaevanud üksikisikute kaebuste läbivaatamiseks (ning mõningatel asutustel, näiteks riikliku luurejuhi bürool (ODNI), on ka õigus kaebusi iseseisvalt uurida (312)). Luureasutuste juhid peavad tagama, et eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste ametnikel on oma volituste täitmiseks vajalikud vahendid, et neil on juurdepääs kõikidele oma ülesannete täitmiseks vajalikele materjalidele ja töötajatele ning et neid teavitatakse poliitika kavandatud muudatustest ning nendega konsulteeritakse (313). Privaatsus- ja kodanikuvabaduste ametnikud esitavad USA Kongressile ja eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste järelevalve komisjonile (PCLOB) korrapäraselt aruandeid, sealhulgas ministeeriumile/asutusele laekunud kaebuste arvu ja laadi kohta ning selliste kaebuste lahendamise kokkuvõtte ja korraldatud läbivaatamiste ja uurimiste ning ametniku tegevuse mõju kohta (314). |
| --- | --- |

(164)

Nagu kriminaalõiguskaitseasutustes on eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste ametnikud olemas ka kõigis luureasutustes (311). Üldjuhul on nende ametnike pädevuses teha järelevalvet menetluste üle, millega tagatakse, et ministeeriumis/asutuses on eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste kaitsega seotud küsimusega piisavalt arvestatud ning et asutus on kehtestatud nõuetekohased menetlused enda eraelu puutumatuse või kodanikuvabaduste rikkumise üle kaevanud üksikisikute kaebuste läbivaatamiseks (ning mõningatel asutustel, näiteks riikliku luurejuhi bürool (ODNI), on ka õigus kaebusi iseseisvalt uurida (312)). Luureasutuste juhid peavad tagama, et eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste ametnikel on oma volituste täitmiseks vajalikud vahendid, et neil on juurdepääs kõikidele oma ülesannete täitmiseks vajalikele materjalidele ja töötajatele ning et neid teavitatakse poliitika kavandatud muudatustest ning nendega konsulteeritakse (313). Privaatsus- ja kodanikuvabaduste ametnikud esitavad USA Kongressile ja eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste järelevalve komisjonile (PCLOB) korrapäraselt aruandeid, sealhulgas ministeeriumile/asutusele laekunud kaebuste arvu ja laadi kohta ning selliste kaebuste lahendamise kokkuvõtte ja korraldatud läbivaatamiste ja uurimiste ning ametniku tegevuse mõju kohta (314).

311

312

313

314

| (165) | Teiseks on igal luureasutusel oma sõltumatu peainspektor, kelle üks tööülesandeid on jälgida välisluuretegevust. Nende hulka kuulub ODNI koosseisu kuuluv luureühenduse peainspektori büroo, kellel on ulatuslik pädevus kogu luureühenduse suhtes ning õigus uurida kaebusi või teavet väidetava ebaseadusliku tegevuse või võimu kuritarvitamise kohta ODNI ja/või luureühenduse programmides ja tegevustes (315). Nagu kriminaalõiguskaitseasutuste puhul (vt põhjendus 109) on sellised peainspektorid seaduslikult sõltumatud (316) ja vastutavad vastava asutuse riikliku julgeolekuga seotud programmide ja tegevuste auditeerimise ja uurimise eest, sealhulgas kuritarvituste ja seaduserikkumiste puhul (317). Neil on juurdepääs kõikidele andmetele, aruannetele, audititele, protokollidele, dokumentidele, poliitikamaterjalidele, soovitustele ja muudele materjalidele, vajaduse korral kohtukorralduse alusel, ning nad võivad võtta tunnistajatelt ütlusi (318). Peainspektorid edastavad kuriteokahtlusega juhtumid prokuratuurile ja annavad asutuste juhtidele soovitusi parandusmeetmete võtmiseks (319). Ehkki nad annavad üksnes mittesiduvaid soovitusi, nende aruanded ja teave aruannete alusel võetud meetmete (või nende puudumise) (320) kohta üldiselt avalikustatakse ning saadetakse USA Kongressile, kes saab nende alusel ise järelevalvet teha (vt põhjendused 168–169) (321). |
| --- | --- |

(165)

Teiseks on igal luureasutusel oma sõltumatu peainspektor, kelle üks tööülesandeid on jälgida välisluuretegevust. Nende hulka kuulub ODNI koosseisu kuuluv luureühenduse peainspektori büroo, kellel on ulatuslik pädevus kogu luureühenduse suhtes ning õigus uurida kaebusi või teavet väidetava ebaseadusliku tegevuse või võimu kuritarvitamise kohta ODNI ja/või luureühenduse programmides ja tegevustes (315). Nagu kriminaalõiguskaitseasutuste puhul (vt põhjendus 109) on sellised peainspektorid seaduslikult sõltumatud (316) ja vastutavad vastava asutuse riikliku julgeolekuga seotud programmide ja tegevuste auditeerimise ja uurimise eest, sealhulgas kuritarvituste ja seaduserikkumiste puhul (317). Neil on juurdepääs kõikidele andmetele, aruannetele, audititele, protokollidele, dokumentidele, poliitikamaterjalidele, soovitustele ja muudele materjalidele, vajaduse korral kohtukorralduse alusel, ning nad võivad võtta tunnistajatelt ütlusi (318). Peainspektorid edastavad kuriteokahtlusega juhtumid prokuratuurile ja annavad asutuste juhtidele soovitusi parandusmeetmete võtmiseks (319). Ehkki nad annavad üksnes mittesiduvaid soovitusi, nende aruanded ja teave aruannete alusel võetud meetmete (või nende puudumise) (320) kohta üldiselt avalikustatakse ning saadetakse USA Kongressile, kes saab nende alusel ise järelevalvet teha (vt põhjendused 168–169) (321).

315

316

317

318

319

320

321

| (166) | Kolmandaks jälgib USA luureorganite tegevuse vastavust põhiseadusele ja kõigile kehtivatele eeskirjadele presidendi luuretegevuse nõuandekogu (President’s Intelligence Advisory Board (PIAB)) juurde loodud luuretegevuse järelevalve nõukogu (Intelligence Oversight Board (IOB)) (322). PIAB on presidendi kantselei koosseisu kuuluv nõuandev organ, mis koosneb 16 liikmest, kelle nimetab ametisse president väljastpoolt USA valitsust. IOB koosneb kuni viiest liikmest, kelle nimetab ametisse president PIAB liikmete hulgast. Korralduse EO 12333 kohaselt (323) on kõigi luureasutuste juhid kohustatud teavitama IOBd luuretegevusest, mille puhul on alust arvata, et see võib olla ebaseaduslik või vastuolus täidesaatva korralduse või presidendi suunisega. Selleks et tagada IOB-le juurdepääs oma ülesannete täitmiseks vajalikule teabele, paneb täidesaatev korraldus (EO) 13462 riiklikule luurejuhile ja luureasutuste juhtidele kohustuse anda seadusega lubatud piirides teavet ja abi, mida IOB peab oma ülesannete täitmiseks vajalikuks (324). IOB omakorda on kohustatud teavitama presidenti luuretegevusest, mis tema arvates võib rikkuda USA seadusi (sealhulgas täidesaatvaid korraldusi) ja millega justiitsminister, riiklik luurejuht või luureasutuse juht ei ole piisavalt tegelenud (325). Lisaks on IOB kohustatud teavitama justiitsministrit võimalikest kriminaalõiguse rikkumistest. |
| --- | --- |

(166)

Kolmandaks jälgib USA luureorganite tegevuse vastavust põhiseadusele ja kõigile kehtivatele eeskirjadele presidendi luuretegevuse nõuandekogu (President’s Intelligence Advisory Board (PIAB)) juurde loodud luuretegevuse järelevalve nõukogu (Intelligence Oversight Board (IOB)) (322). PIAB on presidendi kantselei koosseisu kuuluv nõuandev organ, mis koosneb 16 liikmest, kelle nimetab ametisse president väljastpoolt USA valitsust. IOB koosneb kuni viiest liikmest, kelle nimetab ametisse president PIAB liikmete hulgast. Korralduse EO 12333 kohaselt (323) on kõigi luureasutuste juhid kohustatud teavitama IOBd luuretegevusest, mille puhul on alust arvata, et see võib olla ebaseaduslik või vastuolus täidesaatva korralduse või presidendi suunisega. Selleks et tagada IOB-le juurdepääs oma ülesannete täitmiseks vajalikule teabele, paneb täidesaatev korraldus (EO) 13462 riiklikule luurejuhile ja luureasutuste juhtidele kohustuse anda seadusega lubatud piirides teavet ja abi, mida IOB peab oma ülesannete täitmiseks vajalikuks (324). IOB omakorda on kohustatud teavitama presidenti luuretegevusest, mis tema arvates võib rikkuda USA seadusi (sealhulgas täidesaatvaid korraldusi) ja millega justiitsminister, riiklik luurejuht või luureasutuse juht ei ole piisavalt tegelenud (325). Lisaks on IOB kohustatud teavitama justiitsministrit võimalikest kriminaalõiguse rikkumistest.

322

323

324

325

| (167) | Neljandaks alluvad luureasutused PCLOBi järelevalvele. Vastavalt selle asutamismäärusele on PCLOB-le usaldatud ülesanded terrorismivastase võitluse poliitika ja selle rakendamise valdkonnas, eesmärgiga kaitsta eraelu puutumatust ja kodanikuvabadusi. Luureasutuste tegevuse läbivaatamisel on tal juurdepääsuõigus kõikidele asjaomaste asutuste andmetele, aruannetele, audititele, protokollidele, dokumentidele, poliitikamaterjalidele ja soovitustele, sealhulgas salastatud teabele, ning õigus küsitleda isikuid ja võtta tunnistajatelt ütlusi (326). Ta saab aruandeid mitme föderaalministeeriumi/asutuse kodanikuvabaduste ja eraelu puutumatuse kaitse ametnikelt, (327) võib anda valitsus- ja luureasutustele soovitusi ning annab korrapäraselt aru USA Kongressi komiteedele ja presidendile (328). Juhatuse aruanded, sealhulgas need, mis esitatakse USA Kongressile, peavad olema võimalikult suures ulatuses avalikult kättesaadavad (329). PCLOB on välja andnud mitu järelevalve- ja järelkontrolliaruannet, sealhulgas analüüs FISA paragrahvi 702 alusel käivitatud programmide ja eraelu puutumatuse kaitse kohta selles kontekstis, PPD-28 ja korralduse 12333 rakendamise kohta (330). PCLOBi ülesandeks on ka korralduse EO 14086 rakendamisega seotud konkreetsete järelevalveülesannete täitmine, eelkõige kontrollides, kas asutuse menetlused on korraldusega kooskõlas (vt põhjendus 126), ja hinnates õiguskaitsemehhanismi toimimist (vt põhjendus 194). |
| --- | --- |

(167)

Neljandaks alluvad luureasutused PCLOBi järelevalvele. Vastavalt selle asutamismäärusele on PCLOB-le usaldatud ülesanded terrorismivastase võitluse poliitika ja selle rakendamise valdkonnas, eesmärgiga kaitsta eraelu puutumatust ja kodanikuvabadusi. Luureasutuste tegevuse läbivaatamisel on tal juurdepääsuõigus kõikidele asjaomaste asutuste andmetele, aruannetele, audititele, protokollidele, dokumentidele, poliitikamaterjalidele ja soovitustele, sealhulgas salastatud teabele, ning õigus küsitleda isikuid ja võtta tunnistajatelt ütlusi (326). Ta saab aruandeid mitme föderaalministeeriumi/asutuse kodanikuvabaduste ja eraelu puutumatuse kaitse ametnikelt, (327) võib anda valitsus- ja luureasutustele soovitusi ning annab korrapäraselt aru USA Kongressi komiteedele ja presidendile (328). Juhatuse aruanded, sealhulgas need, mis esitatakse USA Kongressile, peavad olema võimalikult suures ulatuses avalikult kättesaadavad (329). PCLOB on välja andnud mitu järelevalve- ja järelkontrolliaruannet, sealhulgas analüüs FISA paragrahvi 702 alusel käivitatud programmide ja eraelu puutumatuse kaitse kohta selles kontekstis, PPD-28 ja korralduse 12333 rakendamise kohta (330). PCLOBi ülesandeks on ka korralduse EO 14086 rakendamisega seotud konkreetsete järelevalveülesannete täitmine, eelkõige kontrollides, kas asutuse menetlused on korraldusega kooskõlas (vt põhjendus 126), ja hinnates õiguskaitsemehhanismi toimimist (vt põhjendus 194).

326

327

328

329

330

| (168) | Viiendaks on lisaks neile täitevvõimu järelevalvemehhanismidele järelevalvekohustused kogu USA välisluuretegevuse suhtes USA kongressi erikomiteedel, täpsemalt esindajatekoja ja senati luure- ja kohtukomiteel. Nimetatud komiteede liikmetel on juurdepääs salastatud teabele ning luuremeetoditele ja -programmidele (331). Komiteed täidavad järelevalveülesandeid eri viisidel, eelkõige kuulamiste, uurimiste, läbivaatamiste ja aruannete kaudu (332). |
| --- | --- |

(168)

Viiendaks on lisaks neile täitevvõimu järelevalvemehhanismidele järelevalvekohustused kogu USA välisluuretegevuse suhtes USA kongressi erikomiteedel, täpsemalt esindajatekoja ja senati luure- ja kohtukomiteel. Nimetatud komiteede liikmetel on juurdepääs salastatud teabele ning luuremeetoditele ja -programmidele (331). Komiteed täidavad järelevalveülesandeid eri viisidel, eelkõige kuulamiste, uurimiste, läbivaatamiste ja aruannete kaudu (332).

331

332

| (169) | Kongressi komiteed saavad korrapäraselt aruandeid luuretegevuse kohta, sealhulgas justiitsministrilt, riiklikult luurejuhilt, luureasutustelt ja muudelt järelevalveorganitelt (nt peainspektoritelt), vt põhjendused 164–165. Eelkõige peab president vastavalt riikliku julgeoleku seadusele (National Security Act) „tagama, et kongressi luurekomiteedel oleks täielik ja ajakohane teave Ameerika Ühendriikide luuretegevuse kohta, sealhulgas oluliste tulevikus kavandatavate luuretegevuste kohta vastavalt käesoleva alapeatüki nõuetele“ (333). Lisaks peab president „tagama, et kongressi luurekomiteesid teavitatakse viivitamata mis tahes ebaseaduslikust luuretegevusest ja ebaseadusliku tegevusega seoses võetud või kavandatavatest parandusmeetmetest“ (334). |
| --- | --- |

(169)

Kongressi komiteed saavad korrapäraselt aruandeid luuretegevuse kohta, sealhulgas justiitsministrilt, riiklikult luurejuhilt, luureasutustelt ja muudelt järelevalveorganitelt (nt peainspektoritelt), vt põhjendused 164–165. Eelkõige peab president vastavalt riikliku julgeoleku seadusele (National Security Act) „tagama, et kongressi luurekomiteedel oleks täielik ja ajakohane teave Ameerika Ühendriikide luuretegevuse kohta, sealhulgas oluliste tulevikus kavandatavate luuretegevuste kohta vastavalt käesoleva alapeatüki nõuetele“ (333). Lisaks peab president „tagama, et kongressi luurekomiteesid teavitatakse viivitamata mis tahes ebaseaduslikust luuretegevusest ja ebaseadusliku tegevusega seoses võetud või kavandatavatest parandusmeetmetest“ (334).

333

334

| (170) | Lisaks tulenevad täiendavad aruandlusnõuded spetsiifilistest põhimäärustest. Eelkõige nõuab FISA, et justiitsminister peab senati ja esindajatekoja luure- ja kohtukomiteesid mõningate FISA paragrahvide alla kuuluvatest valitsuse tegevustest „täielikult teavitama“ (335). Samuti nõuab see, et valitsus esitaks kongressi komiteedele „koopiad kõikidest FISC või FISCR otsustest, määrustest ja arvamustest, millega „olulisel määral sisustatakse või tõlgendatakse“ FISA sätteid. Mis puudutab FISA paragrahvi 702 kohast jälgimist toimub parlamendi järelevalve luure- ja kohtukomiteedele seaduse alusel esitatavate aruannete ning sagedase teavitamise ja kuulamiste kaudu. Nende hulka kuulub kaks korda aastas esitatav justiitsministri aruanne FISA paragrahvi 702 kasutamise kohta koos tõendavate dokumentidega, sealhulgas justiitsministeeriumi ja ODNI vastavuskontrolli aruannetega ning mittevastavusjuhtumite kirjeldusega, (336) ning samuti kaks korda aastas esitatav justiitsministri ja riikliku luurejuhi hinnang, milles kirjeldatakse sihtimis- ja minimeerimismenetluste järgimist (337). |
| --- | --- |

(170)

Lisaks tulenevad täiendavad aruandlusnõuded spetsiifilistest põhimäärustest. Eelkõige nõuab FISA, et justiitsminister peab senati ja esindajatekoja luure- ja kohtukomiteesid mõningate FISA paragrahvide alla kuuluvatest valitsuse tegevustest „täielikult teavitama“ (335). Samuti nõuab see, et valitsus esitaks kongressi komiteedele „koopiad kõikidest FISC või FISCR otsustest, määrustest ja arvamustest, millega „olulisel määral sisustatakse või tõlgendatakse“ FISA sätteid. Mis puudutab FISA paragrahvi 702 kohast jälgimist toimub parlamendi järelevalve luure- ja kohtukomiteedele seaduse alusel esitatavate aruannete ning sagedase teavitamise ja kuulamiste kaudu. Nende hulka kuulub kaks korda aastas esitatav justiitsministri aruanne FISA paragrahvi 702 kasutamise kohta koos tõendavate dokumentidega, sealhulgas justiitsministeeriumi ja ODNI vastavuskontrolli aruannetega ning mittevastavusjuhtumite kirjeldusega, (336) ning samuti kaks korda aastas esitatav justiitsministri ja riikliku luurejuhi hinnang, milles kirjeldatakse sihtimis- ja minimeerimismenetluste järgimist (337).

335

336

337

| (171) | Lisaks on FISAs kehtestatud USA valitsusele nõue avaldada igal aastal kongressile (ja üldsusele) muu hulgas taotletud ja saadud FISA kohaste kohtumääruste arv ning luuretegevuse subjektiks olnud USA isikute ja USA-väliste isikute hinnangulise arv (338). Kõnealune seadus nõuab ka välja antud riikliku julgeoleku teabenõuete arvu avalikustamist eraldi USA isikute ja USA-väliste isikute kohta (lubades samas FISA kohaste korralduste ja kinnituste ning riikliku julgeoleku teabenõuete saajatel avaldada teatavatel tingimustel läbipaistvusaruandeid) (339). |
| --- | --- |

(171)

Lisaks on FISAs kehtestatud USA valitsusele nõue avaldada igal aastal kongressile (ja üldsusele) muu hulgas taotletud ja saadud FISA kohaste kohtumääruste arv ning luuretegevuse subjektiks olnud USA isikute ja USA-väliste isikute hinnangulise arv (338). Kõnealune seadus nõuab ka välja antud riikliku julgeoleku teabenõuete arvu avalikustamist eraldi USA isikute ja USA-väliste isikute kohta (lubades samas FISA kohaste korralduste ja kinnituste ning riikliku julgeoleku teabenõuete saajatel avaldada teatavatel tingimustel läbipaistvusaruandeid) (339).

338

339

| (172) | Üldisemalt rakendab USA luureühendus oma (välis)luuretegevuse läbipaistvuse tagamiseks erinevaid meetmeid. Näiteks võttis ODNI 2015. aastal vastu luureandmete läbipaistvuse põhimõtted ja läbipaistvuse rakenduskava ning andis igale luureasutusele ülesande nimetada ametisse luureandmete läbipaistvuse ametnik, et edendada läbipaistvust ja juhtida läbipaistvusalgatusi (340). Nende meetmete raames on luureühendus avalikustanud ja avalikustab jätkuvalt poliitika, menetluste, järelevalvearuannete, FISA paragrahvi 702 ja korralduse 12333 kohaste tegevuste aruannete, FISC otsuste ja muude materjalide saladuse kaitse alt vabastatud osi, sealhulgas spetsiaalsel veebisaidil „IC on the Record“, mida haldab ODNI (341). |
| --- | --- |

(172)

Üldisemalt rakendab USA luureühendus oma (välis)luuretegevuse läbipaistvuse tagamiseks erinevaid meetmeid. Näiteks võttis ODNI 2015. aastal vastu luureandmete läbipaistvuse põhimõtted ja läbipaistvuse rakenduskava ning andis igale luureasutusele ülesande nimetada ametisse luureandmete läbipaistvuse ametnik, et edendada läbipaistvust ja juhtida läbipaistvusalgatusi (340). Nende meetmete raames on luureühendus avalikustanud ja avalikustab jätkuvalt poliitika, menetluste, järelevalvearuannete, FISA paragrahvi 702 ja korralduse 12333 kohaste tegevuste aruannete, FISC otsuste ja muude materjalide saladuse kaitse alt vabastatud osi, sealhulgas spetsiaalsel veebisaidil „IC on the Record“, mida haldab ODNI (341).

340

341

| (173) | Lõpuks teeb FISA paragrahvi 702 kohase isikuandmete kogumise üle lisaks põhjendustes 162–168 nimetatud järelevalveorganite tehtavale järelevalvele järelevalvet ka FISC (342). Vastavalt FISC kodukorra artiklile 13 on USA luureasutuste järelevalveametnikud kohustatud teatama kõigist FISA paragrahvi 702 kohaste sihtimis-, minimeerimis- ja päringumenetluste rikkumistest justiitsministeeriumile ja ODNI-le, kes omakorda teatavad nendest FISC-le. Lisaks esitavad justiitsministeerium ja ODNI FISC-le kaks korda aastas ühised järelevalve hindamise aruanded, milles määratakse kindlaks sihtimisnõuetele vastavuse suundumused; esitatakse statistilised andmed; kirjeldatakse mittevastavuse juhtumite kategooriaid; kirjeldatakse üksikasjalikult põhjusi, miks teatavad sihtimisnõuete järgimisega seotud juhtumid aset leidsid, ja kirjeldatakse meetmeid, mida luureasutused on kordumise vältimiseks võtnud (343). |
| --- | --- |

(173)

Lõpuks teeb FISA paragrahvi 702 kohase isikuandmete kogumise üle lisaks põhjendustes 162–168 nimetatud järelevalveorganite tehtavale järelevalvele järelevalvet ka FISC (342). Vastavalt FISC kodukorra artiklile 13 on USA luureasutuste järelevalveametnikud kohustatud teatama kõigist FISA paragrahvi 702 kohaste sihtimis-, minimeerimis- ja päringumenetluste rikkumistest justiitsministeeriumile ja ODNI-le, kes omakorda teatavad nendest FISC-le. Lisaks esitavad justiitsministeerium ja ODNI FISC-le kaks korda aastas ühised järelevalve hindamise aruanded, milles määratakse kindlaks sihtimisnõuetele vastavuse suundumused; esitatakse statistilised andmed; kirjeldatakse mittevastavuse juhtumite kategooriaid; kirjeldatakse üksikasjalikult põhjusi, miks teatavad sihtimisnõuete järgimisega seotud juhtumid aset leidsid, ja kirjeldatakse meetmeid, mida luureasutused on kordumise vältimiseks võtnud (343).

342

343

| (174) | Vajaduse korral (nt kui tuvastatakse sihtimismenetluse rikkumine) võib kohus anda asjaomasele luureasutusele korralduse võtta parandusmeetmeid (344). Kõnealused parandusmeetmed võivad ulatuda individuaalsetest kuni struktuurimeetmeteni, nt andmete kogumise lõpetamisest ja ebaseaduslikult saadud andmete kustutamisest kuni kogumistavade muutmiseni, sealhulgas töötajate juhendamine ja koolitamine (345). Lisaks võtab FISC paragrahvi 702 kohaste sertifikaatide iga-aastasel läbivaatamisel arvesse nõuetele mittevastavuse juhtumeid, et teha kindlaks, kas esitatud sertifikaadid vastavad FISA nõuetele. Samamoodi võib FISC, kui ta leiab, et valitsuse sertifikaadid ei olnud piisavad, sealhulgas konkreetsete vastavusjuhtumite tõttu, anda välja nn puuduste kõrvaldamise korralduse, millega nõutakse, et valitsus parandaks rikkumise 30 päeva jooksul või et valitsus lõpetaks paragrahvi 702 kohase sertifikaadi rakendamise või ei alustaks selle rakendamist. Lõpuks hindab FISC suundumusi, mida ta täheldab vastavusküsimustes, ja võib nõuda vastavussuundumuste käsitlemiseks menetluste muutmist või lisajärelevalvet ja -aruandlust (346). |
| --- | --- |

(174)

Vajaduse korral (nt kui tuvastatakse sihtimismenetluse rikkumine) võib kohus anda asjaomasele luureasutusele korralduse võtta parandusmeetmeid (344). Kõnealused parandusmeetmed võivad ulatuda individuaalsetest kuni struktuurimeetmeteni, nt andmete kogumise lõpetamisest ja ebaseaduslikult saadud andmete kustutamisest kuni kogumistavade muutmiseni, sealhulgas töötajate juhendamine ja koolitamine (345). Lisaks võtab FISC paragrahvi 702 kohaste sertifikaatide iga-aastasel läbivaatamisel arvesse nõuetele mittevastavuse juhtumeid, et teha kindlaks, kas esitatud sertifikaadid vastavad FISA nõuetele. Samamoodi võib FISC, kui ta leiab, et valitsuse sertifikaadid ei olnud piisavad, sealhulgas konkreetsete vastavusjuhtumite tõttu, anda välja nn puuduste kõrvaldamise korralduse, millega nõutakse, et valitsus parandaks rikkumise 30 päeva jooksul või et valitsus lõpetaks paragrahvi 702 kohase sertifikaadi rakendamise või ei alustaks selle rakendamist. Lõpuks hindab FISC suundumusi, mida ta täheldab vastavusküsimustes, ja võib nõuda vastavussuundumuste käsitlemiseks menetluste muutmist või lisajärelevalvet ja -aruandlust (346).

344

345

346

3.2.3.   
  Õiguskaitse

Õiguskaitse

| (175) | Nagu selles jaos üksikasjalikumalt selgitatud, on liidu andmesubjektidel Ameerika Ühendriikides mitu võimalikku viisi, kuidas esitada hagi siduva pädevusega sõltumatusse ja erapooletusse kohtusse. Kõik need viisid koos võimaldavad üksikisikutel pääseda juurde oma isikuandmetele, lasta kontrollida, kas valitsuse juurdepääs nende andmetele on seaduslik, ja rikkumise avastamise korral lasta selline rikkumine heastada, sealhulgas oma isikuandmete parandamise või kustutamise kaudu. |
| --- | --- |

(175)

Nagu selles jaos üksikasjalikumalt selgitatud, on liidu andmesubjektidel Ameerika Ühendriikides mitu võimalikku viisi, kuidas esitada hagi siduva pädevusega sõltumatusse ja erapooletusse kohtusse. Kõik need viisid koos võimaldavad üksikisikutel pääseda juurde oma isikuandmetele, lasta kontrollida, kas valitsuse juurdepääs nende andmetele on seaduslik, ja rikkumise avastamise korral lasta selline rikkumine heastada, sealhulgas oma isikuandmete parandamise või kustutamise kaudu.

| (176) | Esiteks luuakse korralduse EO 14086 alusel spetsiaalne õiguskaitsemehhanism, mida täiendab justiitsministri määrus, millega asutatakse andmekaitseasju läbivaatav kohus, et käsitleda ja lahendada üksikisikute kaebusi USA signaaliluuretegevuse kohta. Igal ELi üksikisikul on õigus esitada õiguskaitsemehhanismile kaebus USA signaaliluuretegevust reguleerivate seaduste (nt korraldus EO 14086, FISA paragrahv 702, korraldus EO 12333) väidetava rikkumise kohta, mis kahjustab nende eraelu puutumatust ja kodanikuvabadusi (347). See õiguskaitsemehhanism on kättesaadav üksikisikutele, kes on pärit riikidest või piirkondlikest majandusintegratsiooni organisatsioonidest, mille USA justiitsminister on tunnistanud „nõuetele vastavateks riikideks“ (348). 30. juunil 2023 määras justiitsminist korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkt f alusel Euroopa Liidu ja kolm Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riiki, mis koos moodustavad Euroopa Majanduspiirkonna, „nõuetele vastavateks riikideks“ (349). Kõnealune nimetus ei piira Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 2 kohaldamist. |
| --- | --- |

(176)

Esiteks luuakse korralduse EO 14086 alusel spetsiaalne õiguskaitsemehhanism, mida täiendab justiitsministri määrus, millega asutatakse andmekaitseasju läbivaatav kohus, et käsitleda ja lahendada üksikisikute kaebusi USA signaaliluuretegevuse kohta. Igal ELi üksikisikul on õigus esitada õiguskaitsemehhanismile kaebus USA signaaliluuretegevust reguleerivate seaduste (nt korraldus EO 14086, FISA paragrahv 702, korraldus EO 12333) väidetava rikkumise kohta, mis kahjustab nende eraelu puutumatust ja kodanikuvabadusi (347). See õiguskaitsemehhanism on kättesaadav üksikisikutele, kes on pärit riikidest või piirkondlikest majandusintegratsiooni organisatsioonidest, mille USA justiitsminister on tunnistanud „nõuetele vastavateks riikideks“ (348). 30. juunil 2023 määras justiitsminist korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkt f alusel Euroopa Liidu ja kolm Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riiki, mis koos moodustavad Euroopa Majanduspiirkonna, „nõuetele vastavateks riikideks“ (349). Kõnealune nimetus ei piira Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 2 kohaldamist.

347

348

349

| (177) | Liidu andmesubjekt, kes soovib sellise kaebuse esitada, peab esitama selle ELi liikmesriigi järelevalveasutusele, kes on pädev tegema järelevalvet isikuandmete töötlemise üle riigi ametiasutustes (DPA) (350). See tagab hõlpsa juurdepääsu õiguskaitsemehhanismile, võimaldades üksikisikutel pöörduda nii-öelda kodulähedase asutuse poole, kellega nad saavad suhelda oma emakeeles. Pärast põhjenduses 178 osutatud kaebuse esitamise nõuete kontrollimist suunab pädev andmekaitseasutus kaebuse Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaadi kaudu õiguskaitsemehhanismi. |
| --- | --- |

(177)

Liidu andmesubjekt, kes soovib sellise kaebuse esitada, peab esitama selle ELi liikmesriigi järelevalveasutusele, kes on pädev tegema järelevalvet isikuandmete töötlemise üle riigi ametiasutustes (DPA) (350). See tagab hõlpsa juurdepääsu õiguskaitsemehhanismile, võimaldades üksikisikutel pöörduda nii-öelda kodulähedase asutuse poole, kellega nad saavad suhelda oma emakeeles. Pärast põhjenduses 178 osutatud kaebuse esitamise nõuete kontrollimist suunab pädev andmekaitseasutus kaebuse Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaadi kaudu õiguskaitsemehhanismi.

350

| (178) | Kaebuse esitamisel õiguskaitsemehhanismile kehtivad leebed vastuvõetavuse nõuded, sest üksikisikud ei pea tõendama, et nende andme suhtes on tõesti toimunud USA signaaliluuretegevus (351). Samal ajal tuleb õiguskaitsemehhanismile läbivaatamise lähtepunktina anda teatav põhiteave, nt isikuandmete kohta, mille puhul on alust arvata, et need on USAsse edastatud, ja vahendite kohta, mille abil need arvatavalt edastati; väidetava rikkumisega arvatavalt seotud USA valitsusüksuste andmed (kui need on teada); alus, mille põhjal väidetakse, et USA seadusi on rikutud (kuigi ka selle puhul ei ole vaja tõendada, et USA luureagentuurid tõepoolest kogusid isikuandmeid), ja millist abi taotletakse. |
| --- | --- |

(178)

Kaebuse esitamisel õiguskaitsemehhanismile kehtivad leebed vastuvõetavuse nõuded, sest üksikisikud ei pea tõendama, et nende andme suhtes on tõesti toimunud USA signaaliluuretegevus (351). Samal ajal tuleb õiguskaitsemehhanismile läbivaatamise lähtepunktina anda teatav põhiteave, nt isikuandmete kohta, mille puhul on alust arvata, et need on USAsse edastatud, ja vahendite kohta, mille abil need arvatavalt edastati; väidetava rikkumisega arvatavalt seotud USA valitsusüksuste andmed (kui need on teada); alus, mille põhjal väidetakse, et USA seadusi on rikutud (kuigi ka selle puhul ei ole vaja tõendada, et USA luureagentuurid tõepoolest kogusid isikuandmeid), ja millist abi taotletakse.

351

| (179) | Asjaomasele õiguskaitsemehhanismile esitatud kaebuste esialgse uurimise viib läbi ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnik, kelle kehtivat seadusjärgset rolli ja volitusi on laiendatud korralduse EO 14086 alusel võetud erimeetmetele (352). Luureühenduses vastutab kodanikuvabaduste kaitse ametnik muu hulgas selle eest, et kodanikuvabaduste ja eraelu puutumatuse kaitse oleks asjakohaselt lõimitud ODNI ja luureasutuste põhimõttesse ja menetlustesse; selle jälgimise eest, et ODNI tegutseks vastavuses kohaldatavate kodanikuvabaduste ja privaatsusnõuetega, ning eraelu puutumatusele avalduva mõju hindamise eest (353). ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku võib riiklik luurejuht vallandada ainult mõjuval põhjusel, st üleastumise, rikkumiste, turvanõuete rikkumise, kohustuste eiramise või töövõimetuse korral (354). |
| --- | --- |

(179)

Asjaomasele õiguskaitsemehhanismile esitatud kaebuste esialgse uurimise viib läbi ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnik, kelle kehtivat seadusjärgset rolli ja volitusi on laiendatud korralduse EO 14086 alusel võetud erimeetmetele (352). Luureühenduses vastutab kodanikuvabaduste kaitse ametnik muu hulgas selle eest, et kodanikuvabaduste ja eraelu puutumatuse kaitse oleks asjakohaselt lõimitud ODNI ja luureasutuste põhimõttesse ja menetlustesse; selle jälgimise eest, et ODNI tegutseks vastavuses kohaldatavate kodanikuvabaduste ja privaatsusnõuetega, ning eraelu puutumatusele avalduva mõju hindamise eest (353). ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku võib riiklik luurejuht vallandada ainult mõjuval põhjusel, st üleastumise, rikkumiste, turvanõuete rikkumise, kohustuste eiramise või töövõimetuse korral (354).

352

353

354

| (180) | Kaebuse läbivaatamisel on ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnikul oma hinnangu andmiseks juurdepääs teabele ning ta võib kohustada eri luureasutuste eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste kaitse ametnikke abi andma (355). Luureasutustel on keelatud ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku läbivaatamist takistada või seda sobimatult mõjutada. See käib ka riikliku luurejuhi kohta, kes ei tohi läbivaatamisse sekkuda (356). Kaebuse läbivaatamisel peab ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnik kohaldama seadust erapooletult, võttes arvesse nii riigi julgeolekuhuve signaaliluuretegevuses kui ka eraelu puutumatuse kaitset (357). |
| --- | --- |

(180)

Kaebuse läbivaatamisel on ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnikul oma hinnangu andmiseks juurdepääs teabele ning ta võib kohustada eri luureasutuste eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste kaitse ametnikke abi andma (355). Luureasutustel on keelatud ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku läbivaatamist takistada või seda sobimatult mõjutada. See käib ka riikliku luurejuhi kohta, kes ei tohi läbivaatamisse sekkuda (356). Kaebuse läbivaatamisel peab ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnik kohaldama seadust erapooletult, võttes arvesse nii riigi julgeolekuhuve signaaliluuretegevuses kui ka eraelu puutumatuse kaitset (357).

355

356

357

| (181) | Läbivaatamise raames teeb ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnik kindlaks, kas kohaldatavaid USA seadusi on rikutud, ja kui see on nii, otsustab asjakohaste õiguskaitsemeetmete võtmise üle (358). Viimati nimetatu osutab meetmetele, millega tuvastatud rikkumine täielikult parandatakse, näiteks andmete ebaseadusliku hankimise lõpetamine, ebaseaduslikult kogutud andmete kustutamine, ebakorrektselt tehtud päringute või muul viisil ebaseaduslikult kogutud andmete tulemuste kustutamine, seaduslikult kogutud andmetele juurdepääsu piiramine asjakohaselt koolitatud töötajatega või seadusliku loata saadud või ebaseaduslikult levitatud andmeid sisaldavate luurearuannete tagasikutsumine (359). ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku otsused üksikkaebuste kohta (sealhulgas õiguskaitsemeetmete kohta) on asjaomastele luureasutustele siduvad (360). |
| --- | --- |

(181)

Läbivaatamise raames teeb ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnik kindlaks, kas kohaldatavaid USA seadusi on rikutud, ja kui see on nii, otsustab asjakohaste õiguskaitsemeetmete võtmise üle (358). Viimati nimetatu osutab meetmetele, millega tuvastatud rikkumine täielikult parandatakse, näiteks andmete ebaseadusliku hankimise lõpetamine, ebaseaduslikult kogutud andmete kustutamine, ebakorrektselt tehtud päringute või muul viisil ebaseaduslikult kogutud andmete tulemuste kustutamine, seaduslikult kogutud andmetele juurdepääsu piiramine asjakohaselt koolitatud töötajatega või seadusliku loata saadud või ebaseaduslikult levitatud andmeid sisaldavate luurearuannete tagasikutsumine (359). ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku otsused üksikkaebuste kohta (sealhulgas õiguskaitsemeetmete kohta) on asjaomastele luureasutustele siduvad (360).

358

359

360

| (182) | ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnik peab säilitama oma läbivaatamise dokumendid ja esitama salastatud otsuse, milles selgitatakse tema faktiliste järelduste alust, selle kindlaksmääramist, kas käsitletud rikkumine toimus, ja asjakohaste õiguskaitsemeetmete määramist (361). Kui ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku läbivaatamise käigus tuleb ilmsiks mõne FISC järelevalve alla kuuluva asutuse rikkumine, peab kodanikuvabaduste kaitse ametnik esitama salastatud aruande ka asejustiitsministrile riikliku julgeoleku küsimustes, kes omakorda on kohustatud rikkumisest teavitama FISCd, kes võib võtta täiendavaid täitemeetmeid (kooskõlas põhjendustes 173–174 kirjeldatud menetlusega) (362). |
| --- | --- |

(182)

ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnik peab säilitama oma läbivaatamise dokumendid ja esitama salastatud otsuse, milles selgitatakse tema faktiliste järelduste alust, selle kindlaksmääramist, kas käsitletud rikkumine toimus, ja asjakohaste õiguskaitsemeetmete määramist (361). Kui ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku läbivaatamise käigus tuleb ilmsiks mõne FISC järelevalve alla kuuluva asutuse rikkumine, peab kodanikuvabaduste kaitse ametnik esitama salastatud aruande ka asejustiitsministrile riikliku julgeoleku küsimustes, kes omakorda on kohustatud rikkumisest teavitama FISCd, kes võib võtta täiendavaid täitemeetmeid (kooskõlas põhjendustes 173–174 kirjeldatud menetlusega) (362).

361

362

| (183) | Kui läbivaatamine on lõpule viidud, teatab ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnik kaebuse esitajale riigi ametiasutuse kaudu, et „läbivaatamise käigus ei tuvastatud ühtegi kaebuses hõlmatud rikkumist“ või et „ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnik tegi otsuse, millega nõutakse asjakohaste õiguskaitsemeetmete võtmist“ (363). See võimaldab kaitsta riigi julgeoleku kaitseks tehtud toimingute konfidentsiaalsust, andes samal ajal üksikisikutele otsuse, mis kinnitab, et nende kaebust on nõuetekohaselt uuritud ja lahendatud. Pealegi võib üksikisik selle otsuse vaidlustada. Selleks teavitatakse teda võimalusest esitada kodanikuvabaduste kaitse ametniku otsuste läbivaatamiseks kaebus andmekaitseasju läbivaatavale kohtule (vt põhjendus 184 jj) ning et juhul, kui kohtusse pöördutakse, valitakse kaebuse esitaja huvidest lähtuvalt eriadvokaat (364). |
| --- | --- |

(183)

Kui läbivaatamine on lõpule viidud, teatab ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnik kaebuse esitajale riigi ametiasutuse kaudu, et „läbivaatamise käigus ei tuvastatud ühtegi kaebuses hõlmatud rikkumist“ või et „ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnik tegi otsuse, millega nõutakse asjakohaste õiguskaitsemeetmete võtmist“ (363). See võimaldab kaitsta riigi julgeoleku kaitseks tehtud toimingute konfidentsiaalsust, andes samal ajal üksikisikutele otsuse, mis kinnitab, et nende kaebust on nõuetekohaselt uuritud ja lahendatud. Pealegi võib üksikisik selle otsuse vaidlustada. Selleks teavitatakse teda võimalusest esitada kodanikuvabaduste kaitse ametniku otsuste läbivaatamiseks kaebus andmekaitseasju läbivaatavale kohtule (vt põhjendus 184 jj) ning et juhul, kui kohtusse pöördutakse, valitakse kaebuse esitaja huvidest lähtuvalt eriadvokaat (364).

363

364

| (184) | Igal kaebuse esitajal ja kõigil luureühenduse üksustel on võimalik taotleda ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku otsuse läbivaatamist andmekaitseasju läbivaatavas kohtus. Sellised läbivaatamistaotlused tuleb esitada 60 päeva jooksul pärast ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnikult teate saamist selle kohta, et läbivaatamine on lõpule viidud, ning need peavad sisaldama kogu teavet, mida isik soovib andmekaitseasju läbivaatavale kohtule esitada (nt argumendid õigusküsimuste või õiguse kohaldamise kohta juhtumi faktiliste asjaolude suhtes) (365). Liidu andmesubjektid võivad oma taotluse uuesti esitada pädevale andmekaitseasutusele (vt põhjendus 177). |
| --- | --- |

(184)

Igal kaebuse esitajal ja kõigil luureühenduse üksustel on võimalik taotleda ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku otsuse läbivaatamist andmekaitseasju läbivaatavas kohtus. Sellised läbivaatamistaotlused tuleb esitada 60 päeva jooksul pärast ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnikult teate saamist selle kohta, et läbivaatamine on lõpule viidud, ning need peavad sisaldama kogu teavet, mida isik soovib andmekaitseasju läbivaatavale kohtule esitada (nt argumendid õigusküsimuste või õiguse kohaldamise kohta juhtumi faktiliste asjaolude suhtes) (365). Liidu andmesubjektid võivad oma taotluse uuesti esitada pädevale andmekaitseasutusele (vt põhjendus 177).

365

| (185) | Andmekaitseasju läbivaatav kohus on sõltumatu kohus, mille asutas justiitsminister korralduse EO 14086 alusel (366). See koosneb vähemalt kuuest kohtunikust, kelle nimetab neljaks aastaks ametisse justiitsminister, konsulteerides eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste järelevalve komisjoniga, kaubandusministri ja riikliku luurejuhiga (367). Kohtunike ametisse nimetamisel lähtub justiitsminister kriteeriumidest, mida täitevvõim kasutab föderaalkohtunike kandidaatide hindamisel, võttes arvesse eelnevat kohtunikukogemust (368). Lisaks peavad kohtunikud olema juristid (st advokatuuri aktiivsed liikmed, kellel on õigus advokaadina tegutseda) ning neil peab olema asjakohane kogemus eraelu puutumatuse ja riikliku julgeoleku valdkonnas. Justiitsminister peab püüdma tagada, et igal ajahetkel oleks vähemalt pooltel kohtunikest eelnev kohtukogemus ja kõik kohtunikud peavad olema läbinud julgeolekukontrolli, et pääseda juurde riigi salastatud riigi julgeolekuteabele (369). |
| --- | --- |

(185)

Andmekaitseasju läbivaatav kohus on sõltumatu kohus, mille asutas justiitsminister korralduse EO 14086 alusel (366). See koosneb vähemalt kuuest kohtunikust, kelle nimetab neljaks aastaks ametisse justiitsminister, konsulteerides eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste järelevalve komisjoniga, kaubandusministri ja riikliku luurejuhiga (367). Kohtunike ametisse nimetamisel lähtub justiitsminister kriteeriumidest, mida täitevvõim kasutab föderaalkohtunike kandidaatide hindamisel, võttes arvesse eelnevat kohtunikukogemust (368). Lisaks peavad kohtunikud olema juristid (st advokatuuri aktiivsed liikmed, kellel on õigus advokaadina tegutseda) ning neil peab olema asjakohane kogemus eraelu puutumatuse ja riikliku julgeoleku valdkonnas. Justiitsminister peab püüdma tagada, et igal ajahetkel oleks vähemalt pooltel kohtunikest eelnev kohtukogemus ja kõik kohtunikud peavad olema läbinud julgeolekukontrolli, et pääseda juurde riigi salastatud riigi julgeolekuteabele (369).

366

367

368

369

| (186) | Andmekaitseasju läbivaatavasse kohtusse võib ametisse nimetada ainult isikud, kellel on põhjenduses 185 nimetatud kvalifikatsioon ja kes ei ole ametisse nimetamise ajal või sellele eelneva kahe aasta jooksul täitevvõimu asutuse töötajad. Samamoodi ei tohi kohtunikel andmekaitseasju läbivaatavas kohtus ametisoleku ajal olla USA valitsuses mingeid ametlikke kohustusi ega töösuhet (välja arvatud andmekaitseasju läbivaatava kohtu kohtunikuna) (370). |
| --- | --- |

(186)

Andmekaitseasju läbivaatavasse kohtusse võib ametisse nimetada ainult isikud, kellel on põhjenduses 185 nimetatud kvalifikatsioon ja kes ei ole ametisse nimetamise ajal või sellele eelneva kahe aasta jooksul täitevvõimu asutuse töötajad. Samamoodi ei tohi kohtunikel andmekaitseasju läbivaatavas kohtus ametisoleku ajal olla USA valitsuses mingeid ametlikke kohustusi ega töösuhet (välja arvatud andmekaitseasju läbivaatava kohtu kohtunikuna) (370).

370

| (187) | Kohtuotsusprotsessi sõltumatus saavutatakse mitme tagatise abil. Eelkõige ei tohi täitevvõim (justiitsminister ja luureasutused) sekkuda andmekaitseasju läbivaatava kohtu tehtavasse läbivaatamisse või seda sobimatult mõjutada (371). Andmekaitseasju läbivaatav kohus ise on kohustatud kohtuasju erapooletult lahendama (372) ja ta tegutseb oma kodukorra kohaselt (võetakse vastu häälteenamusega). Peale selle võib andmekaitseasju läbivaatava kohtu kohtuniku ametist vabastada vaid justiitsminister ja üksnes mõjuval põhjusel (st üleastumise, rikkumiste, turvanõuete rikkumise, kohustuste täitmata jätmise või teovõimetuse tõttu) pärast seda, kui ta on võtnud nõuetekohaselt arvesse föderaalkohtunike suhtes kohaldatavaid standardeid, mis on sätestatud kohtunike käitumisjuhendis ja kohtunike teovõimetuse menetluse eeskirjas (373). |
| --- | --- |

(187)

Kohtuotsusprotsessi sõltumatus saavutatakse mitme tagatise abil. Eelkõige ei tohi täitevvõim (justiitsminister ja luureasutused) sekkuda andmekaitseasju läbivaatava kohtu tehtavasse läbivaatamisse või seda sobimatult mõjutada (371). Andmekaitseasju läbivaatav kohus ise on kohustatud kohtuasju erapooletult lahendama (372) ja ta tegutseb oma kodukorra kohaselt (võetakse vastu häälteenamusega). Peale selle võib andmekaitseasju läbivaatava kohtu kohtuniku ametist vabastada vaid justiitsminister ja üksnes mõjuval põhjusel (st üleastumise, rikkumiste, turvanõuete rikkumise, kohustuste täitmata jätmise või teovõimetuse tõttu) pärast seda, kui ta on võtnud nõuetekohaselt arvesse föderaalkohtunike suhtes kohaldatavaid standardeid, mis on sätestatud kohtunike käitumisjuhendis ja kohtunike teovõimetuse menetluse eeskirjas (373).

371

372

373

| (188) | Andmekaitseasju läbivaatavale kohtule esitatud taotlused vaatavad läbi kolmest kohtunikust koosnevad kolleegiumid, sealhulgas eesistuja, kes peab tegutsema USA kohtunike käitumisjuhendi kohaselt (374). Iga kolleegiumi abistab eriadvokaat, (375) kellel on juurdepääs kogu juhtumiga seotud teabele, sealhulgas salastatud teabele (376). Eriadvokaadi ülesanne on tagada, et kaebuse esitaja huvid on esindatud ja et andmekaitseasju läbivaatava kohtu kohtunike kolleegium on kõigi asjakohaste õigus- ja faktiküsimustega hästi kursis (377). Selleks et saada lisateavet oma seisukoha kujundamiseks üksikisiku andmekaitseasju läbivaatavale kohtule esitatud läbivaatamistaotluse kohta võib eriadvokaat küsida kaebuse esitajalt teavet kirjalike küsimuste kaudu (378). |
| --- | --- |

(188)

Andmekaitseasju läbivaatavale kohtule esitatud taotlused vaatavad läbi kolmest kohtunikust koosnevad kolleegiumid, sealhulgas eesistuja, kes peab tegutsema USA kohtunike käitumisjuhendi kohaselt (374). Iga kolleegiumi abistab eriadvokaat, (375) kellel on juurdepääs kogu juhtumiga seotud teabele, sealhulgas salastatud teabele (376). Eriadvokaadi ülesanne on tagada, et kaebuse esitaja huvid on esindatud ja et andmekaitseasju läbivaatava kohtu kohtunike kolleegium on kõigi asjakohaste õigus- ja faktiküsimustega hästi kursis (377). Selleks et saada lisateavet oma seisukoha kujundamiseks üksikisiku andmekaitseasju läbivaatavale kohtule esitatud läbivaatamistaotluse kohta võib eriadvokaat küsida kaebuse esitajalt teavet kirjalike küsimuste kaudu (378).

374

375

376

377

378

| (189) | Andmekaitseasju läbivaatav kohus vaatab ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku tehtud otsused läbi (nii selle kohta, kas kohaldatava USA õiguse rikkumine toimus, kui ka asjakohaste õiguskaitsemeetmete kohta), tuginedes vähemalt ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku uurimise andmetele, samuti kaebuse esitaja, eriadvokaadi või luureasutuse esitatud teabele ja esildistele (379). Andmekaitseasju läbivaatava kohtu kolleegiumil on juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik läbivaatamiseks ja mida ta võib hankida ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku kaudu (kolleegium võib näiteks nõuda, et kodanikuvabaduste kaitse ametnik täiendaks oma dokumenti lisateabe või faktiliste järeldustega, kui see on läbivaatamiseks vajalik) (380). |
| --- | --- |

(189)

Andmekaitseasju läbivaatav kohus vaatab ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku tehtud otsused läbi (nii selle kohta, kas kohaldatava USA õiguse rikkumine toimus, kui ka asjakohaste õiguskaitsemeetmete kohta), tuginedes vähemalt ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku uurimise andmetele, samuti kaebuse esitaja, eriadvokaadi või luureasutuse esitatud teabele ja esildistele (379). Andmekaitseasju läbivaatava kohtu kolleegiumil on juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik läbivaatamiseks ja mida ta võib hankida ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku kaudu (kolleegium võib näiteks nõuda, et kodanikuvabaduste kaitse ametnik täiendaks oma dokumenti lisateabe või faktiliste järeldustega, kui see on läbivaatamiseks vajalik) (380).

379

380

| (190) | Läbivaatamise lõpetamisel võib andmekaitseasju läbivaatav kohus 1) otsustada, et puuduvad tõendid selle kohta, et kaebuse esitaja isikuandmetega seotud signaaliluuretegevus leidis aset, 2) otsustada, et ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku otsused olid õiguslikult korrektsed ja neid toetasid olulised tõendid, või 3) kui andmekaitseasju läbivaatav kohus ei nõustu ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku otsustega (kohaldatava USA õiguse rikkumise toimumise või asjakohaste õiguskaitsemeetmetega), väljastab ta oma otsused (381). |
| --- | --- |

(190)

Läbivaatamise lõpetamisel võib andmekaitseasju läbivaatav kohus 1) otsustada, et puuduvad tõendid selle kohta, et kaebuse esitaja isikuandmetega seotud signaaliluuretegevus leidis aset, 2) otsustada, et ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku otsused olid õiguslikult korrektsed ja neid toetasid olulised tõendid, või 3) kui andmekaitseasju läbivaatav kohus ei nõustu ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku otsustega (kohaldatava USA õiguse rikkumise toimumise või asjakohaste õiguskaitsemeetmetega), väljastab ta oma otsused (381).

381

| (191) | Kõigil juhtudel võtab andmekaitseasju läbivaatav kohus vastu kirjaliku otsuse häälteenamuse alusel. Kui läbivaatamisel ilmneb kohaldatavate normide rikkumine, määratakse otsuses asjakohased parandusmeetmed, mis hõlmavad ebaseaduslikult kogutud andmete kustutamist, ebakorrektselt tehtud päringute tulemuste kustutamist, seaduslikult kogutud andmetele juurdepääsu piiramist asjakohaselt koolitatud töötajatega või seadusliku loata saadud või ebaseaduslikult levitatud andmeid sisaldavate luurearuannete tagasikutsumist (382). Andmekaitseasju läbivaatava kohtu otsus on talle esitatud kaebuse suhtes siduv ja lõplik (383). Peale selle, kui kohtu läbivaatamise käigus tuleb ilmsiks mõne FISC järelevalve alla kuuluva asutuse rikkumine, peab andmekaitseasju läbivaatav kohus esitama salastatud aruande ka asejustiitsministrile riikliku julgeoleku küsimustes, kes omakorda on kohustatud rikkumisest teavitama FISCd, kes võib võtta täiendavaid täitemeetmeid (kooskõlas põhjendustes 173–174 kirjeldatud menetlusega) (384). |
| --- | --- |

(191)

Kõigil juhtudel võtab andmekaitseasju läbivaatav kohus vastu kirjaliku otsuse häälteenamuse alusel. Kui läbivaatamisel ilmneb kohaldatavate normide rikkumine, määratakse otsuses asjakohased parandusmeetmed, mis hõlmavad ebaseaduslikult kogutud andmete kustutamist, ebakorrektselt tehtud päringute tulemuste kustutamist, seaduslikult kogutud andmetele juurdepääsu piiramist asjakohaselt koolitatud töötajatega või seadusliku loata saadud või ebaseaduslikult levitatud andmeid sisaldavate luurearuannete tagasikutsumist (382). Andmekaitseasju läbivaatava kohtu otsus on talle esitatud kaebuse suhtes siduv ja lõplik (383). Peale selle, kui kohtu läbivaatamise käigus tuleb ilmsiks mõne FISC järelevalve alla kuuluva asutuse rikkumine, peab andmekaitseasju läbivaatav kohus esitama salastatud aruande ka asejustiitsministrile riikliku julgeoleku küsimustes, kes omakorda on kohustatud rikkumisest teavitama FISCd, kes võib võtta täiendavaid täitemeetmeid (kooskõlas põhjendustes 173–174 kirjeldatud menetlusega) (384).

382

383

384

| (192) | Kõik andmekaitseasju läbivaatava kohtu kolleegiumi otsused edastatakse ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnikule (385). Juhul kui läbivaatamine andmekaitseasju läbivaatavas kohtus algatati kaebuse esitaja taotluse alusel, teavitatakse kaebuse esitajat riigi ametiasutuse kaudu, et andmekaitseasju läbivaatav kohtus on läbivaatamise lõpetanud ja et „läbivaatamise käigus ei tuvastatud ühtegi kaebuses hõlmatud rikkumist või et andmekaitseasju läbivaatav kohus tegi otsuse, millega nõutakse asjakohaste õiguskaitsemeetmete võtmist“ (386). Justiitsministeeriumi eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste kaitse amet peab registrit, mis sisaldab kogu andmekaitseasju läbivaatava kohtu poolt läbi vaadatud teavet ja kõiki tehtud otsuseid ning see tehakse tulevaste andmekaitseasju läbivaatava kohtu kolleegiumide jaoks mittesiduva kohtupraktikana kättesaadavaks (387). |
| --- | --- |

(192)

Kõik andmekaitseasju läbivaatava kohtu kolleegiumi otsused edastatakse ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnikule (385). Juhul kui läbivaatamine andmekaitseasju läbivaatavas kohtus algatati kaebuse esitaja taotluse alusel, teavitatakse kaebuse esitajat riigi ametiasutuse kaudu, et andmekaitseasju läbivaatav kohtus on läbivaatamise lõpetanud ja et „läbivaatamise käigus ei tuvastatud ühtegi kaebuses hõlmatud rikkumist või et andmekaitseasju läbivaatav kohus tegi otsuse, millega nõutakse asjakohaste õiguskaitsemeetmete võtmist“ (386). Justiitsministeeriumi eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste kaitse amet peab registrit, mis sisaldab kogu andmekaitseasju läbivaatava kohtu poolt läbi vaadatud teavet ja kõiki tehtud otsuseid ning see tehakse tulevaste andmekaitseasju läbivaatava kohtu kolleegiumide jaoks mittesiduva kohtupraktikana kättesaadavaks (387).

385

386

387

| (193) | Ka justiitsministeerium peab iga kaebuse esitanud kaebuse esitaja kohta registrit pidama (388). Läbipaistvuse suurendamiseks peab justiitsministeerium asjaomaste luureasutustega vähemalt iga viie aasta järel ühendust võtma, et kontrollida, kas andmekaitseasju läbivaatava kohtu tehtud läbivaatamist puudutava teabe salastatus on kustutatud. (389). Sel juhul teavitatakse isikut, et selline teave võib olla kättesaadav kohaldatava õiguse alusel (st et ta võib taotleda juurdepääsu teabevabaduse seaduse alusel, vt põhjendus 199). |
| --- | --- |

(193)

Ka justiitsministeerium peab iga kaebuse esitanud kaebuse esitaja kohta registrit pidama (388). Läbipaistvuse suurendamiseks peab justiitsministeerium asjaomaste luureasutustega vähemalt iga viie aasta järel ühendust võtma, et kontrollida, kas andmekaitseasju läbivaatava kohtu tehtud läbivaatamist puudutava teabe salastatus on kustutatud. (389). Sel juhul teavitatakse isikut, et selline teave võib olla kättesaadav kohaldatava õiguse alusel (st et ta võib taotleda juurdepääsu teabevabaduse seaduse alusel, vt põhjendus 199).

388

389

| (194) | Lisaks hinnatakse korrapäraselt ja sõltumatult selle õiguskaitsemehhanismi nõuetekohast toimimist. Täpsemalt öeldes vaatab korralduse EO 14086 kohaselt õiguskaitsemehhanismi toimimise igal aastal läbi sõltumatu organ eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste järelevalve komisjon (PCLOB) (vt põhjendus 110) (390). Selle läbivaatamise käigus hindab PCLOB muu hulgas, kas ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnik ja andmekaitseasju läbivaatav kohus on kaebusi menetlenud õigeaegselt; kas nad on saanud vajalikule teabele täieliku juurdepääsu; kas korralduses EO 14086 sätestatud olulisi kaitsemeetmeid on läbivaatamise käigus nõuetekohaselt arvesse võetud ja kas luureühendus on ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku ja andmekaitseasju läbivaatava kohtu otsused täielikult täitnud. PCLOB koostab oma läbivaatamise tulemuste kohta aruande presidendile, justiitsministrile, riiklikule luurejuhile, luureasutuste juhtidele, ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnikulule ja kongressi luurekomiteedele, mis avalikustatakse ka salastamata versioonis – ja see omakorda annab teavet käesoleva otsuse toimimise perioodiliseks läbivaatamiseks, mille viib läbi komisjon. Justiitsminister, riiklik luurejuht, ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnik ja luureasutuste juhid on kohustatud kõiki sellistes aruannetes sisalduvaid soovitusi rakendama või muul viisil järgima. Lisaks annab PCLOB igal aastal välja avaliku sertifikaadi selle kohta, kas õiguskaitsemehhanism käsitleb kaebusi kooskõlas korralduse EO 14086 nõuetega. |
| --- | --- |

(194)

Lisaks hinnatakse korrapäraselt ja sõltumatult selle õiguskaitsemehhanismi nõuetekohast toimimist. Täpsemalt öeldes vaatab korralduse EO 14086 kohaselt õiguskaitsemehhanismi toimimise igal aastal läbi sõltumatu organ eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste järelevalve komisjon (PCLOB) (vt põhjendus 110) (390). Selle läbivaatamise käigus hindab PCLOB muu hulgas, kas ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnik ja andmekaitseasju läbivaatav kohus on kaebusi menetlenud õigeaegselt; kas nad on saanud vajalikule teabele täieliku juurdepääsu; kas korralduses EO 14086 sätestatud olulisi kaitsemeetmeid on läbivaatamise käigus nõuetekohaselt arvesse võetud ja kas luureühendus on ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku ja andmekaitseasju läbivaatava kohtu otsused täielikult täitnud. PCLOB koostab oma läbivaatamise tulemuste kohta aruande presidendile, justiitsministrile, riiklikule luurejuhile, luureasutuste juhtidele, ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnikulule ja kongressi luurekomiteedele, mis avalikustatakse ka salastamata versioonis – ja see omakorda annab teavet käesoleva otsuse toimimise perioodiliseks läbivaatamiseks, mille viib läbi komisjon. Justiitsminister, riiklik luurejuht, ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnik ja luureasutuste juhid on kohustatud kõiki sellistes aruannetes sisalduvaid soovitusi rakendama või muul viisil järgima. Lisaks annab PCLOB igal aastal välja avaliku sertifikaadi selle kohta, kas õiguskaitsemehhanism käsitleb kaebusi kooskõlas korralduse EO 14086 nõuetega.

390

| (195) | Lisaks korralduse EO 14086 alusel kehtestatud konkreetsele õiguskaitsemehhanismidele on õiguskaitsevahendid kõigile üksikisikutele kättesaadavad (olenemata kodakondsusest või elukohast) ka USA tavakohtutes (391). |
| --- | --- |

(195)

Lisaks korralduse EO 14086 alusel kehtestatud konkreetsele õiguskaitsemehhanismidele on õiguskaitsevahendid kõigile üksikisikutele kättesaadavad (olenemata kodakondsusest või elukohast) ka USA tavakohtutes (391).

391

| (196) | Eelkõige annavad FISA ja sellega seotud põhimäärus üksikisikutele võimaluse esitada Ameerika Ühendriikide vastu tsiviilhagi, kui nende kohta käivaid andmeid on ebaseaduslikult ja tahtlikult kasutatud või avaldatud; (392) esitada rahalisi kahjunõudeid otse USA riigiametnike vastu (393) ja vaidlustada jälgimise õiguspärasus (ning otsida võimalusi andmeid mitte avalikustada), kui USA valitsus kavatseb isiku elektroonilise jälgimise käigus kogutud andmeid või neist tuletatud teavet kasutada või avaldada USA kohtu- või haldusmenetluses (394). Üldisemalt, kui valitsus kavatseb kasutada kriminaalasjas kahtlustatava vastu luureoperatsioonide käigus saadud teavet, pannakse põhiseadusest ja seadusest tulenevate nõuetega (395) paika teatavad teabe avalikustamise kohustused, et kostjal oleks võimalik valitsusepoolse tõendite kogumise ja kasutamise seaduslikkus vaidlustada. |
| --- | --- |

(196)

Eelkõige annavad FISA ja sellega seotud põhimäärus üksikisikutele võimaluse esitada Ameerika Ühendriikide vastu tsiviilhagi, kui nende kohta käivaid andmeid on ebaseaduslikult ja tahtlikult kasutatud või avaldatud; (392) esitada rahalisi kahjunõudeid otse USA riigiametnike vastu (393) ja vaidlustada jälgimise õiguspärasus (ning otsida võimalusi andmeid mitte avalikustada), kui USA valitsus kavatseb isiku elektroonilise jälgimise käigus kogutud andmeid või neist tuletatud teavet kasutada või avaldada USA kohtu- või haldusmenetluses (394). Üldisemalt, kui valitsus kavatseb kasutada kriminaalasjas kahtlustatava vastu luureoperatsioonide käigus saadud teavet, pannakse põhiseadusest ja seadusest tulenevate nõuetega (395) paika teatavad teabe avalikustamise kohustused, et kostjal oleks võimalik valitsusepoolse tõendite kogumise ja kasutamise seaduslikkus vaidlustada.

392

393

394

395

| (197) | Lisaks on mitu erivahendit õiguskaitse saamiseks valitsusametnike vastu isikuandmetele ebaseadusliku juurdepääsu või isikuandmete kasutamise korral, sealhulgas väidetava riikliku julgeoleku eesmärgi korral (st arvutipettuste ja sellealase kuritarvitamise seadus (396); elektroonilise side privaatsuse seadus (397) ja finantsandmetega seotud eraelu puutumatuse seadus (398)). Kõik need õiguslikud meetmed on seotud konkreetsete andmete, sihtmärkide ja/või juurdepääsu liikidega (nt kaugjuurdepääs arvutile interneti kaudu) ning neile saab tugineda teatavatel tingimustel (nt tahtlik/teadlik tegevus, ametivolituste ületamine, tekitatud kahju). |
| --- | --- |

(197)

Lisaks on mitu erivahendit õiguskaitse saamiseks valitsusametnike vastu isikuandmetele ebaseadusliku juurdepääsu või isikuandmete kasutamise korral, sealhulgas väidetava riikliku julgeoleku eesmärgi korral (st arvutipettuste ja sellealase kuritarvitamise seadus (396); elektroonilise side privaatsuse seadus (397) ja finantsandmetega seotud eraelu puutumatuse seadus (398)). Kõik need õiguslikud meetmed on seotud konkreetsete andmete, sihtmärkide ja/või juurdepääsu liikidega (nt kaugjuurdepääs arvutile interneti kaudu) ning neile saab tugineda teatavatel tingimustel (nt tahtlik/teadlik tegevus, ametivolituste ületamine, tekitatud kahju).

396

397

398

| (198) | Üldisem õiguskaitsevõimalus on olemas APA (399) näol, mille kohaselt on „igal isikul, kelle õigusi on rikutud ametkonna tegevusega või keda on negatiivselt mõjutanud või kahjustanud ametkonna tegevus“, õigus pöörduda kohtusse (400). See hõlmab võimalust taotleda kohtult, et „tunnistatakse ebaseaduslikuks ja jäetakse arvesse võtmata organi tegevus, uurimistulemused ja järeldused, mis leitakse olevat [...] meelevaldsed, suvalised või põhinevat kaalutusõiguse kuritarvitamisel või mis ei ole muul viisil seadusega kooskõlas“ (401). Näiteks otsustas föderaalne apellatsioonikohus 2015. aastal APA kohase nõude kohta, et USA valitsuse poolne telefoniside metaandmete masskogumine ei olnud FISA paragrahvi 501 kohaselt lubatud (402). |
| --- | --- |

(198)

Üldisem õiguskaitsevõimalus on olemas APA (399) näol, mille kohaselt on „igal isikul, kelle õigusi on rikutud ametkonna tegevusega või keda on negatiivselt mõjutanud või kahjustanud ametkonna tegevus“, õigus pöörduda kohtusse (400). See hõlmab võimalust taotleda kohtult, et „tunnistatakse ebaseaduslikuks ja jäetakse arvesse võtmata organi tegevus, uurimistulemused ja järeldused, mis leitakse olevat [...] meelevaldsed, suvalised või põhinevat kaalutusõiguse kuritarvitamisel või mis ei ole muul viisil seadusega kooskõlas“ (401). Näiteks otsustas föderaalne apellatsioonikohus 2015. aastal APA kohase nõude kohta, et USA valitsuse poolne telefoniside metaandmete masskogumine ei olnud FISA paragrahvi 501 kohaselt lubatud (402).

399

400

401

402

| (199) | Lisaks põhjendustes 176–198 nimetatud õiguskaitsevahenditele on igal üksikisikul õigus taotleda juurdepääsu olemasolevatele föderaalasutuste dokumentidele FOIA alusel, sealhulgas juhul, kui need dokumendid sisaldavad tema isikuandmeid (403). Sellise juurdepääsu saamine võib hõlbustada ka hagi esitamist tavakohtusse, sealhulgas kaebeõiguse tõendamiseks. Asutused võivad teatavate loetletud erandite alla kuuluvat teavet, sealhulgas juurdepääsu riikliku julgeoleku huvides salastatud teabele ja õiguskaitseorganite uurimisinfole, kinni pidada, (404) kuid vastusega rahulolematutel kaebuse esitajatel on võimalus see vaidlustada, taotledes haldus- ja seejärel kohtulikku läbivaatamist (föderaalkohtutes) (405). |
| --- | --- |

(199)

Lisaks põhjendustes 176–198 nimetatud õiguskaitsevahenditele on igal üksikisikul õigus taotleda juurdepääsu olemasolevatele föderaalasutuste dokumentidele FOIA alusel, sealhulgas juhul, kui need dokumendid sisaldavad tema isikuandmeid (403). Sellise juurdepääsu saamine võib hõlbustada ka hagi esitamist tavakohtusse, sealhulgas kaebeõiguse tõendamiseks. Asutused võivad teatavate loetletud erandite alla kuuluvat teavet, sealhulgas juurdepääsu riikliku julgeoleku huvides salastatud teabele ja õiguskaitseorganite uurimisinfole, kinni pidada, (404) kuid vastusega rahulolematutel kaebuse esitajatel on võimalus see vaidlustada, taotledes haldus- ja seejärel kohtulikku läbivaatamist (föderaalkohtutes) (405).

403

404

405

| (200) | Eelöeldust järeldub, et kui USA õiguskaitseorganid ja riiklikud julgeolekuasutused pääsevad juurde käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvatele isikuandmetele, reguleerib sellist juurdepääsu õigusraamistik, mis sätestab juurdepääsu tingimused ning tagab, et juurdepääs ja andmete edasine kasutamine piirdub sellega, mis on vajalik taotletava avaliku huvi eesmärgi saavutamiseks ja on sellega proportsionaalne. Nendele kaitsemeetmetele võivad tugineda isikud, kellel on tõhusad õiguskaitsevahendid. |
| --- | --- |

(200)

Eelöeldust järeldub, et kui USA õiguskaitseorganid ja riiklikud julgeolekuasutused pääsevad juurde käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvatele isikuandmetele, reguleerib sellist juurdepääsu õigusraamistik, mis sätestab juurdepääsu tingimused ning tagab, et juurdepääs ja andmete edasine kasutamine piirdub sellega, mis on vajalik taotletava avaliku huvi eesmärgi saavutamiseks ja on sellega proportsionaalne. Nendele kaitsemeetmetele võivad tugineda isikud, kellel on tõhusad õiguskaitsevahendid.

4.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (201) | Komisjon leiab, et Ameerika Ühendriigid on USA kaubandusministeeriumi välja antud põhimõtete kaudu taganud ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel liidust põhimõtete järgimist kinnitanud USA organisatsioonidele edastatud isikuandmete kaitse taseme, mis on sisuliselt samaväärne sellega, mis on tagatud määrusega (EL) 2016/679. |
| --- | --- |

(201)

Komisjon leiab, et Ameerika Ühendriigid on USA kaubandusministeeriumi välja antud põhimõtete kaudu taganud ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel liidust põhimõtete järgimist kinnitanud USA organisatsioonidele edastatud isikuandmete kaitse taseme, mis on sisuliselt samaväärne sellega, mis on tagatud määrusega (EL) 2016/679.

| (202) | Lisaks on komisjon seisukohal, et põhimõtete tõhus kohaldamine on tagatud läbipaistvuskohustuste ja andmekaitseraamistiku haldamisega kaubandusministeeriumi poolt. Lisaks võimaldavad USA õiguses ette nähtud järelevalvemehhanismid ja õiguskaitsevahendid praktikas tuvastada andmekaitsenormide rikkumisi ja nende eest karistada ning pakuvad andmesubjektile õiguskaitsevahendeid temaga seotud isikuandmetele juurdepääsu saamiseks ning vajaduse korral nende parandamiseks või kustutamiseks. |
| --- | --- |

(202)

Lisaks on komisjon seisukohal, et põhimõtete tõhus kohaldamine on tagatud läbipaistvuskohustuste ja andmekaitseraamistiku haldamisega kaubandusministeeriumi poolt. Lisaks võimaldavad USA õiguses ette nähtud järelevalvemehhanismid ja õiguskaitsevahendid praktikas tuvastada andmekaitsenormide rikkumisi ja nende eest karistada ning pakuvad andmesubjektile õiguskaitsevahendeid temaga seotud isikuandmetele juurdepääsu saamiseks ning vajaduse korral nende parandamiseks või kustutamiseks.

| (203) | Kõigele lisaks leiab komisjon USA õiguskorra kohta kättesaadava teabe, sealhulgas VI ja VII lisas sisalduva teabe põhjal, et USA avaliku sektori asutuste igasugune sekkumine avalikes huvides, eelkõige kriminaalõiguse täitmise tagamise ja riikliku julgeoleku eesmärgil, nende üksikisikute põhiõigustesse, kelle isikuandmeid liidust USAsse ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel edastatakse, piirdub sellega, mis on rangelt vajalik kõnealuse õiguspärase eesmärgi saavutamiseks, ning et sellise sekkumise vastu on olemas tõhus õiguskaitse. Seetõttu tuleks eespool esitatud järeldusi silmas pidades otsustada, et Ameerika Ühendriigid tagavad isikuandmete kaitse piisava taseme määruse (EL) 2016/679 artikli 45 tähenduses, mida tõlgendatakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta valguses, isikuandmete puhul, mis edastatakse Euroopa Liidust organisatsioonidele, kes on kinnitanud ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete järgimist. |
| --- | --- |

(203)

Kõigele lisaks leiab komisjon USA õiguskorra kohta kättesaadava teabe, sealhulgas VI ja VII lisas sisalduva teabe põhjal, et USA avaliku sektori asutuste igasugune sekkumine avalikes huvides, eelkõige kriminaalõiguse täitmise tagamise ja riikliku julgeoleku eesmärgil, nende üksikisikute põhiõigustesse, kelle isikuandmeid liidust USAsse ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel edastatakse, piirdub sellega, mis on rangelt vajalik kõnealuse õiguspärase eesmärgi saavutamiseks, ning et sellise sekkumise vastu on olemas tõhus õiguskaitse. Seetõttu tuleks eespool esitatud järeldusi silmas pidades otsustada, et Ameerika Ühendriigid tagavad isikuandmete kaitse piisava taseme määruse (EL) 2016/679 artikli 45 tähenduses, mida tõlgendatakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta valguses, isikuandmete puhul, mis edastatakse Euroopa Liidust organisatsioonidele, kes on kinnitanud ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete järgimist.

| (204) | Arvestades, et korraldusega EO 14086 kehtestatud piirangud, kaitsemeetmed ja õiguskaitsemehhanism on komisjoni hinnangu aluseks oleva USA õigusraamistiku olulised elemendid, põhineb käesoleva otsuse vastuvõtmine eelkõige sellel, et kõik USA luureasutused on võtnud korralduse EO 14086 rakendamiseks vastu ajakohastatud põhimõtted ja menetlused ning liit on määratud organisatsiooniks, kellel on õigus kasutada õiguskaitsemehhanismi, vastavalt 3. juulil 2023 (vt põhjendus 126) ja 30. juunil 2023 (vt põhjendus 176). |
| --- | --- |

(204)

Arvestades, et korraldusega EO 14086 kehtestatud piirangud, kaitsemeetmed ja õiguskaitsemehhanism on komisjoni hinnangu aluseks oleva USA õigusraamistiku olulised elemendid, põhineb käesoleva otsuse vastuvõtmine eelkõige sellel, et kõik USA luureasutused on võtnud korralduse EO 14086 rakendamiseks vastu ajakohastatud põhimõtted ja menetlused ning liit on määratud organisatsiooniks, kellel on õigus kasutada õiguskaitsemehhanismi, vastavalt 3. juulil 2023 (vt põhjendus 126) ja 30. juunil 2023 (vt põhjendus 176).

5.   KÄESOLEVA OTSUSE MÕJU JA ANDMEKAITSEASUTUSTE TEGEVUS

KÄESOLEVA OTSUSE MÕJU JA ANDMEKAITSEASUTUSTE TEGEVUS

| (205) | Liikmesriigid ja nende organid peavad võtma liidu institutsioonide aktide järgimiseks vajalikud meetmed, sest eeldatakse nende õiguspärasust ja need tekitavad seega õiguslikke tagajärgi seni, kuni neid ei ole tagasi võetud, tühistamishagi menetlemise tulemusena tühistatud ega eelotsusemenetluse tulemusel või õigusvastasuse väite alusel kehtetuks tunnistatud. |
| --- | --- |

(205)

Liikmesriigid ja nende organid peavad võtma liidu institutsioonide aktide järgimiseks vajalikud meetmed, sest eeldatakse nende õiguspärasust ja need tekitavad seega õiguslikke tagajärgi seni, kuni neid ei ole tagasi võetud, tühistamishagi menetlemise tulemusena tühistatud ega eelotsusemenetluse tulemusel või õigusvastasuse väite alusel kehtetuks tunnistatud.

| (206) | Seega on määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 3 alusel komisjoni vastu võetud otsus kaitse piisavuse kohta siduv kõikide otsuse adressaadiks olevate liikmesriikide organitele, sealhulgas sõltumatutele järelevalveasutustele. Eelkõige võib andmeid edastada liidus asuvalt vastutavalt või volitatud töötlejalt põhimõtete järgimist kinnitanud organisatsioonidele Ameerika Ühendriikides ilma, et oleks vaja taotleda lisaluba. |
| --- | --- |

(206)

Seega on määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 3 alusel komisjoni vastu võetud otsus kaitse piisavuse kohta siduv kõikide otsuse adressaadiks olevate liikmesriikide organitele, sealhulgas sõltumatutele järelevalveasutustele. Eelkõige võib andmeid edastada liidus asuvalt vastutavalt või volitatud töötlejalt põhimõtete järgimist kinnitanud organisatsioonidele Ameerika Ühendriikides ilma, et oleks vaja taotleda lisaluba.

| (207) | Tuleb meenutada, et vastavalt määruse (EL) 2016/679 artikli 58 lõikele 5 ja nagu Euroopa Kohus on selgitanud Schremsi kohtuotsuses, (406) peab samas olema liikmesriigi õigusega juhuks, kui riiklik andmekaitseasutus kahtleb (sh laekunud kaebuse põhjal) komisjoni tehtud kaitse piisavuse otsuse kooskõlas üksikisiku põhiõigustega eraelu puutumatusele ja andmekaitsele, ette nähtud õiguskaitsevahend, mis võimaldab tal edastada need vastuväited siseriiklikule kohtule, kellelt võidakse nõuda asja kohta Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse esitamist (407). |
| --- | --- |

(207)

Tuleb meenutada, et vastavalt määruse (EL) 2016/679 artikli 58 lõikele 5 ja nagu Euroopa Kohus on selgitanud Schremsi kohtuotsuses, (406) peab samas olema liikmesriigi õigusega juhuks, kui riiklik andmekaitseasutus kahtleb (sh laekunud kaebuse põhjal) komisjoni tehtud kaitse piisavuse otsuse kooskõlas üksikisiku põhiõigustega eraelu puutumatusele ja andmekaitsele, ette nähtud õiguskaitsevahend, mis võimaldab tal edastada need vastuväited siseriiklikule kohtule, kellelt võidakse nõuda asja kohta Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse esitamist (407).

406

407

6.   KÄESOLEVA OTSUSE JÄRELEVALVE JA LÄBIVAATAMINE

KÄESOLEVA OTSUSE JÄRELEVALVE JA LÄBIVAATAMINE

| (208) | Euroopa Kohtu praktika (408) kohaselt ja nagu on tõdetud määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõikes 4, peaks komisjon pidevalt jälgima asjaomaseid muutusi kolmandas riigis pärast kaitse piisavuse otsuse vastuvõtmist, et hinnata, kas kolmas riik tagab endiselt sisuliselt samaväärse kaitsetaseme. Niisugune kontrollimine on igal juhul nõutav, kui komisjonile laekunud teave tekitab kõnealuse küsimuse suhtes põhjendatud kahtluse. |
| --- | --- |

(208)

Euroopa Kohtu praktika (408) kohaselt ja nagu on tõdetud määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõikes 4, peaks komisjon pidevalt jälgima asjaomaseid muutusi kolmandas riigis pärast kaitse piisavuse otsuse vastuvõtmist, et hinnata, kas kolmas riik tagab endiselt sisuliselt samaväärse kaitsetaseme. Niisugune kontrollimine on igal juhul nõutav, kui komisjonile laekunud teave tekitab kõnealuse küsimuse suhtes põhjendatud kahtluse.

408

| (209) | Seetõttu peaks komisjon olukorda Ameerika Ühendriikides seoses käesolevas otsuses hinnatud isikuandmete töötlemise õigusliku raamistiku ja tegeliku tavaga pidevalt jälgima. Selle protsessi hõlbustamiseks peaksid USA ametiasutused viivitamatult teavitama komisjoni USA õiguskorra olulistest muudatustest, mis mõjutavad käesoleva otsuse esemeks olevat õigusraamistikku, samuti kõigist käesolevas otsuses hinnatud isikuandmete töötlemise tavadega seotud suundumustest nii selles, kuidas töötlevad isikuandmeid Ameerika Ühendriikides asuvad põhimõtete järgimist kinnitanud organisatsioonid, kui ka selles, millised piirangud ja kaitsemeetmed kehtivad isikuandmetele juurdepääsul avaliku sektori asutustele. |
| --- | --- |

(209)

Seetõttu peaks komisjon olukorda Ameerika Ühendriikides seoses käesolevas otsuses hinnatud isikuandmete töötlemise õigusliku raamistiku ja tegeliku tavaga pidevalt jälgima. Selle protsessi hõlbustamiseks peaksid USA ametiasutused viivitamatult teavitama komisjoni USA õiguskorra olulistest muudatustest, mis mõjutavad käesoleva otsuse esemeks olevat õigusraamistikku, samuti kõigist käesolevas otsuses hinnatud isikuandmete töötlemise tavadega seotud suundumustest nii selles, kuidas töötlevad isikuandmeid Ameerika Ühendriikides asuvad põhimõtete järgimist kinnitanud organisatsioonid, kui ka selles, millised piirangud ja kaitsemeetmed kehtivad isikuandmetele juurdepääsul avaliku sektori asutustele.

| (210) | Selleks et komisjonil oleks võimalik oma järelevalve ülesannet tõhusalt täita, peaksid liikmesriigid teavitama komisjoni kõikidest asjakohastest meetmetest, mida riiklikud andmekaitseasutused võtavad, eelkõige seoses ELi andmesubjektide päringute või kaebustega, mis puudutavad isikuandmete edastamist liidust Ameerika Ühendriikides asuvatele põhimõtete järgimist kinnitanud organisatsioonidele. Komisjoni tuleks teavitada ka võimalikest märkidest, et kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või nende eest süüdimõistmise või riigi julgeoleku eest vastutavate USA avaliku sektori asutuste tegevus, samuti järelevalveasutuste tegevus ei taga nõutavat kaitsetaset. |
| --- | --- |

(210)

Selleks et komisjonil oleks võimalik oma järelevalve ülesannet tõhusalt täita, peaksid liikmesriigid teavitama komisjoni kõikidest asjakohastest meetmetest, mida riiklikud andmekaitseasutused võtavad, eelkõige seoses ELi andmesubjektide päringute või kaebustega, mis puudutavad isikuandmete edastamist liidust Ameerika Ühendriikides asuvatele põhimõtete järgimist kinnitanud organisatsioonidele. Komisjoni tuleks teavitada ka võimalikest märkidest, et kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või nende eest süüdimõistmise või riigi julgeoleku eest vastutavate USA avaliku sektori asutuste tegevus, samuti järelevalveasutuste tegevus ei taga nõutavat kaitsetaset.

| (211) | Määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 3 (409) kohaldamisel peaks komisjon pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist korrapäraselt kontrollima, kas järeldused ELi-USA andmekaitseraamistiku raames Ameerika Ühendriikide poolt tagatava kaitse piisava taseme kohta on endiselt faktiliselt ja õiguslikult põhjendatud. Kuna eelkõige korralduse EO 14086 ja justiitsministri määrusega nõutakse uute mehhanismide loomist ja uute kaitsemeetmete rakendamist, tuleks käesolev otsus läbi vaadata ühe aasta jooksul pärast selle jõustumist, et kontrollida, kas kõik asjakohased elemendid on täielikult rakendatud ja toimivad praktikas tõhusalt. Pärast esimest läbivaatamist ja olenevalt selle tulemustest teeb komisjon tihedas koostöös määruse (EL) 2016/679 artikli 93 lõike 1 alusel loodud komiteega ja Euroopa Andmekaitsenõukoguga otsuse tulevaste läbivaatamiste sageduse kohta (410). |
| --- | --- |

(211)

Määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 3 (409) kohaldamisel peaks komisjon pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist korrapäraselt kontrollima, kas järeldused ELi-USA andmekaitseraamistiku raames Ameerika Ühendriikide poolt tagatava kaitse piisava taseme kohta on endiselt faktiliselt ja õiguslikult põhjendatud. Kuna eelkõige korralduse EO 14086 ja justiitsministri määrusega nõutakse uute mehhanismide loomist ja uute kaitsemeetmete rakendamist, tuleks käesolev otsus läbi vaadata ühe aasta jooksul pärast selle jõustumist, et kontrollida, kas kõik asjakohased elemendid on täielikult rakendatud ja toimivad praktikas tõhusalt. Pärast esimest läbivaatamist ja olenevalt selle tulemustest teeb komisjon tihedas koostöös määruse (EL) 2016/679 artikli 93 lõike 1 alusel loodud komiteega ja Euroopa Andmekaitsenõukoguga otsuse tulevaste läbivaatamiste sageduse kohta (410).

409

410

| (212) | Läbivaatamiste tegemiseks peaks komisjon kohtuma kaubandusministeeriumi, föderaalse kaubanduskomisjoni ja transpordiministeeriumi esindajatega, kellega on vajaduse korral kaasas teiste ELi-USA andmekaitseraamistiku rakendamises osalevate ministeeriumide ja asutuste esindajad, ning valitsuse andmetele juurdepääsuga seotud küsimuste puhul justiitsministeeriumi, ODNI (sealhulgas kodanikuvabaduste kaitse ametnik), muude luureühenduse üksuste, andmekaitseasju läbivaatava kohtu esindajad ja eriadvokaadid. Sellel kohtumisel peaks olema lubatud osaleda ka Euroopa Andmekaitsenõukogu liikmete esindajatel. |
| --- | --- |

(212)

Läbivaatamiste tegemiseks peaks komisjon kohtuma kaubandusministeeriumi, föderaalse kaubanduskomisjoni ja transpordiministeeriumi esindajatega, kellega on vajaduse korral kaasas teiste ELi-USA andmekaitseraamistiku rakendamises osalevate ministeeriumide ja asutuste esindajad, ning valitsuse andmetele juurdepääsuga seotud küsimuste puhul justiitsministeeriumi, ODNI (sealhulgas kodanikuvabaduste kaitse ametnik), muude luureühenduse üksuste, andmekaitseasju läbivaatava kohtu esindajad ja eriadvokaadid. Sellel kohtumisel peaks olema lubatud osaleda ka Euroopa Andmekaitsenõukogu liikmete esindajatel.

| (213) | Läbivaatamine peaks hõlmama kõiki käesoleva otsuse toimimise aspekte, mis on seotud Ameerika Ühendriikides isikuandmete töötlemisega, eelkõige põhimõtete kohaldamist ja rakendamist, pöörates erilist tähelepanu andmete edasisaatmise korral pakutavale kaitsele; asjaomase kohtupraktika arengule; üksikisiku õiguste kasutamise tulemuslikkusele; põhimõtete järgimise seirele ja tagamisele ning piirangutele ja kaitsemeetmetele, mis puudutavad valitsuse juurdepääsu, eriti korraldusega EO 14086 kehtestatud kaitsemeetmete rakendamisele ja kohaldamisele, sealhulgas luureasutuste väljatöötatud poliitika ja menetluste kaudu; korralduse EO 14086 ning FISA paragrahvi 702 ja korralduse EO 12333 vastasmõjule ning järelevalvemehhanismide ja õiguskaitsevõimaluste tõhususele (sealhulgas korralduse EO 14086 alusel loodud uue õiguskaitsemehhanismi toimimisele). Selliste läbivaatamiste raames pööratakse tähelepanu ka andmekaitseasutuste ja Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste vahelisele koostööle, sealhulgas põhimõtete kohaldamise ja raamistiku toimimise muude aspektide kohta suuniste ja muude tõlgendamisvahendite väljatöötamisele. |
| --- | --- |

(213)

Läbivaatamine peaks hõlmama kõiki käesoleva otsuse toimimise aspekte, mis on seotud Ameerika Ühendriikides isikuandmete töötlemisega, eelkõige põhimõtete kohaldamist ja rakendamist, pöörates erilist tähelepanu andmete edasisaatmise korral pakutavale kaitsele; asjaomase kohtupraktika arengule; üksikisiku õiguste kasutamise tulemuslikkusele; põhimõtete järgimise seirele ja tagamisele ning piirangutele ja kaitsemeetmetele, mis puudutavad valitsuse juurdepääsu, eriti korraldusega EO 14086 kehtestatud kaitsemeetmete rakendamisele ja kohaldamisele, sealhulgas luureasutuste väljatöötatud poliitika ja menetluste kaudu; korralduse EO 14086 ning FISA paragrahvi 702 ja korralduse EO 12333 vastasmõjule ning järelevalvemehhanismide ja õiguskaitsevõimaluste tõhususele (sealhulgas korralduse EO 14086 alusel loodud uue õiguskaitsemehhanismi toimimisele). Selliste läbivaatamiste raames pööratakse tähelepanu ka andmekaitseasutuste ja Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste vahelisele koostööle, sealhulgas põhimõtete kohaldamise ja raamistiku toimimise muude aspektide kohta suuniste ja muude tõlgendamisvahendite väljatöötamisele.

| (214) | Läbivaatamise alusel peab komisjon koostama avaliku aruande, mis esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(214)

Läbivaatamise alusel peab komisjon koostama avaliku aruande, mis esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

7.   KÄESOLEVA OTSUSE PEATAMINE, KEHTETUKS TUNNISTAMINE VÕI MUUTMINE

KÄESOLEVA OTSUSE PEATAMINE, KEHTETUKS TUNNISTAMINE VÕI MUUTMINE

| (215) | Kui kättesaadavast teabest, eriti käesoleva otsuse järelevalvest tulenevast või Ameerika Ühendriikide või liikmesriikide ametiasutuste esitatud teabest ilmneb, et käesoleva otsuse alusel edastatud andmete kaitse tase ei pruugi enam olla piisav, peaks komisjon viivitamata teavitama sellest Ameerika Ühendriikide pädevaid asutusi ning nõudma, et kindlaksmääratud mõistliku tähtaja jooksul võetakse asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(215)

Kui kättesaadavast teabest, eriti käesoleva otsuse järelevalvest tulenevast või Ameerika Ühendriikide või liikmesriikide ametiasutuste esitatud teabest ilmneb, et käesoleva otsuse alusel edastatud andmete kaitse tase ei pruugi enam olla piisav, peaks komisjon viivitamata teavitama sellest Ameerika Ühendriikide pädevaid asutusi ning nõudma, et kindlaksmääratud mõistliku tähtaja jooksul võetakse asjakohaseid meetmeid.

| (216) | Kui Ameerika Ühendriikide pädevad asutused ei ole kindlaksmääratud ajavahemiku möödumisel neid meetmeid võtnud või muul viisil rahuldavalt tõendanud, et käesolev otsus põhineb endiselt kaitse taseme piisavusel, algatab komisjon direktiivi (EL) 2016/679 artikli 93 lõikes 2 osutatud menetluse käesoleva otsuse osaliseks või täielikuks peatamiseks või kehtetuks tunnistamiseks. |
| --- | --- |

(216)

Kui Ameerika Ühendriikide pädevad asutused ei ole kindlaksmääratud ajavahemiku möödumisel neid meetmeid võtnud või muul viisil rahuldavalt tõendanud, et käesolev otsus põhineb endiselt kaitse taseme piisavusel, algatab komisjon direktiivi (EL) 2016/679 artikli 93 lõikes 2 osutatud menetluse käesoleva otsuse osaliseks või täielikuks peatamiseks või kehtetuks tunnistamiseks.

| (217) | Teise võimalusena algatab komisjon menetluse otsuse muutmiseks, et eelkõige kehtestada andmete edastamise lisatingimused või piirata kaitse piisavuse otsuse kohaldamisala selliselt, et selle alla kuuluks üksnes andmeedastus, mille puhul on kaitse piisav tase endiselt tagatud. |
| --- | --- |

(217)

Teise võimalusena algatab komisjon menetluse otsuse muutmiseks, et eelkõige kehtestada andmete edastamise lisatingimused või piirata kaitse piisavuse otsuse kohaldamisala selliselt, et selle alla kuuluks üksnes andmeedastus, mille puhul on kaitse piisav tase endiselt tagatud.

| (218) | Komisjon peaks peatamise või kehtetuks tunnistamise algatama eelkõige juhul, kui:






  a) | on viiteid selle kohta, et organisatsioonid, kes on saanud liidult isikuandmeid käesoleva otsuse alusel, ei järgi põhimõtteid ning pädevad järelevalve- ja täitevasutused ei tegele sellise mittevastavustega tõhusalt; |
| --- | --- | --- |

(218)

Komisjon peaks peatamise või kehtetuks tunnistamise algatama eelkõige juhul, kui:

a)

on viiteid selle kohta, et organisatsioonid, kes on saanud liidult isikuandmeid käesoleva otsuse alusel, ei järgi põhimõtteid ning pädevad järelevalve- ja täitevasutused ei tegele sellise mittevastavustega tõhusalt;

| b) | on märke selle kohta, et USA ametiasutused ei järgi tingimusi ja piiranguid, mida kohaldatakse USA ametiasutuste juurdepääsul ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel edastatud isikuandmetele õiguskaitse ja riikliku julgeoleku eesmärgil, või |
| --- | --- |

b)

on märke selle kohta, et USA ametiasutused ei järgi tingimusi ja piiranguid, mida kohaldatakse USA ametiasutuste juurdepääsul ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel edastatud isikuandmetele õiguskaitse ja riikliku julgeoleku eesmärgil, või

| c) | kui teiste hulgas ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnik ja/või andmekaitseasju läbivaatav kohus ei menetle liidu andmesubjektide kaebusi tõhusalt. |
| --- | --- |

c)

kui teiste hulgas ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnik ja/või andmekaitseasju läbivaatav kohus ei menetle liidu andmesubjektide kaebusi tõhusalt.

| (219) | Komisjon peab kaaluma ka menetluse algatamist käesoleva otsuse muutmiseks, peatamiseks või kehtetuks tunnistamiseks, kui Ameerika Ühendriikide pädevad asutused ei esita teavet või selgitusi, mida on vaja liidust Ameerika Ühendriikidesse edastatud isikuandmetele võimaldatava kaitsetaseme hindamiseks või käesoleva otsuse täitmiseks. Sellega seoses peab komisjon võtma arvesse võimalusi saada asjakohast teavet muudest allikatest. |
| --- | --- |

(219)

Komisjon peab kaaluma ka menetluse algatamist käesoleva otsuse muutmiseks, peatamiseks või kehtetuks tunnistamiseks, kui Ameerika Ühendriikide pädevad asutused ei esita teavet või selgitusi, mida on vaja liidust Ameerika Ühendriikidesse edastatud isikuandmetele võimaldatava kaitsetaseme hindamiseks või käesoleva otsuse täitmiseks. Sellega seoses peab komisjon võtma arvesse võimalusi saada asjakohast teavet muudest allikatest.

| (220) | Nõuetekohaselt põhjendatud, tungivalt vajalikul ja kiireloomulisel juhul, näiteks kui korraldust EO 14086 või justiitsministri määrust muudetakse viisil, mis kahjustab käesolevas otsuses kirjeldatud kaitsetaset, või kui justiitsministri otsus määrata liit organisatsiooniks, kellel on õigus kasutada õiguskaitsemehhanismi, tühistatakse, kasutab komisjon võimalust võtta kooskõlas direktiivi (EL) 2016/679 artikli 93 lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, millega otsus peatatakse või tunnistatakse kehtetuks või seda muudetakse. |
| --- | --- |

(220)

Nõuetekohaselt põhjendatud, tungivalt vajalikul ja kiireloomulisel juhul, näiteks kui korraldust EO 14086 või justiitsministri määrust muudetakse viisil, mis kahjustab käesolevas otsuses kirjeldatud kaitsetaset, või kui justiitsministri otsus määrata liit organisatsiooniks, kellel on õigus kasutada õiguskaitsemehhanismi, tühistatakse, kasutab komisjon võimalust võtta kooskõlas direktiivi (EL) 2016/679 artikli 93 lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, millega otsus peatatakse või tunnistatakse kehtetuks või seda muudetakse.

8.   LÕPPMÄRKUSED

LÕPPMÄRKUSED

| (221) | Euroopa Andmekaitsenõukogu avaldas arvamuse, (411) mida on käesoleva otsuse koostamisel arvesse võetud. |
| --- | --- |

(221)

Euroopa Andmekaitsenõukogu avaldas arvamuse, (411) mida on käesoleva otsuse koostamisel arvesse võetud.

411

| (222) | Euroopa Parlament võttis vastu resolutsiooni ELi-USA andmekaitseraamistikuga pakutava kaitse piisavuse kohta (412). |
| --- | --- |

(222)

Euroopa Parlament võttis vastu resolutsiooni ELi-USA andmekaitseraamistikuga pakutava kaitse piisavuse kohta (412).

412

| (223) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikli 93 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(223)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikli 93 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ameerika Ühendriigid tagavad ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel määruse (EL) 2016/679 artikli 45 tähenduses kaitse piisava taseme isikuandmetele, mis edastatakse liidust Ameerika Ühendriikides asuvatele organisatsioonidele, mis on kantud andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja, mida peab ja mille teeb avalikult kättesaadavaks USA kaubandusministeerium kooskõlas I lisa punkti I alapunktiga 3.

Artikkel 2

Kui liikmesriikide pädevad asutused kasutavad üksikisikute kaitsmiseks seoses nende isikuandmete töötlemisega määruse (EL) 2016/679 artiklist 58 tulenevaid volitusi seoses käesoleva otsuse artiklis 1 osutatud andmete edastamisega, teavitab asjaomane liikmesriik komisjoni viivitamata.

Artikkel 3

1.   Komisjon jälgib pidevalt käesolevas otsuses käsitletud õigusraamistiku kohaldamist, sealhulgas tingimusi, mille alusel andmeid edasi saadetakse, üksikisikute õigusi teostatakse ja USA ametiasutused saavad juurdepääsu käesoleva otsuse alusel edastatud andmetele, eesmärgiga hinnata, kas Ameerika Ühendriigid tagavad jätkuvalt artiklis 1 osutatud piisava kaitsetaseme.

2.   Liikmesriigid ja komisjon teavitavad üksteist juhul, kui selgub, et I lisas esitatud põhimõtete täitmise tagamiseks seaduslikku volitust omavad Ameerika Ühendriikide ametiasutused ei taga tõhusaid avastamis- ja kontrollimehhanisme, mis võimaldavad I lisas sätestatud põhimõtete rikkumisi praktikas tuvastada ja nende eest karistada.

3.   Liikmesriigid ja komisjon teavitavad üksteist kõikidest märkidest, et riikliku julgeoleku, õiguskaitse või muude avalike huvide eest vastutavate USA ametiasutuste poolsed üksikisikute isikuandmete kaitse õiguse riived ületavad seda, mis on vajalik ja proportsionaalne, ja/või puudub selliste riivete vastu tõhus õiguskaitse.

4.   Komisjon hindab ühe aasta jooksul alates käesoleva otsuse liikmesriikidele teatavakstegemisest ning edaspidi sagedusega, mis otsustatakse tihedas koostöös määruse (EL) 2016/679 artikli 93 lõike 1 alusel loodud komiteega ja Euroopa Andmekaitsenõukoguga, artikli 1 lõikes 1 sätestatud järeldust kogu olemasoleva teabe, sealhulgas koos pädevate Ameerika Ühendriikide ametiasutustega tehtud läbivaatamise käigus saadud teabe alusel.

5.   Kui komisjonil on andmeid, et piisav kaitsetase ei ole enam tagatud, teavitab komisjon Ameerika Ühendriikide pädevaid asutusi. Vajaduse korral otsustab ta vastavalt määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõikele 5 käesoleva otsuse peatada, seda muuta või see kehtetuks tunnistada või selle kohaldamisala piirata. Komisjon võib sellise otsuse vastu võtta ka siis, kui komisjonil ei ole USA valitsuse koostööst keeldumise tõttu võimalik kindlaks teha, kas USA tagab jätkuvalt kaitse piisava taseme.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. juuli 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Didier REYNDERS

---

(1)  
  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

1

(2)  Lihtsuse huvides on VIII lisas esitatud loetelu käesolevas otsuses kasutatud lühenditest.

2

(3)  Vt määruse (EL) 2016/679 põhjendus 101.

3

(4)  Vt viimati kohtuasi C-311/18, Facebook Ireland ja Schrems (edaspidi „Schrems II“), ECLI:EU:C:2020:559.

4

(5)  Kohtuasi C-362/14, Maximillian Schrems vs. Data Protection Commissioner (edaspidi „Schrems“), ECLI:EU:C:2015:650, punkt 73.

5

vs.

(6)  Schrems, punkt 74.

6

(7)  Vt komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Isikuandmete vahetamine ja kaitsmine globaliseerunud maailmas“, COM(2017) 7, 10.1.2017, punkt 3.1, lk 6–7.

7

(8)  Schrems, punktid 88 ja 89.

8

(9)  Euroopa Andmekaitsenõukogu, piisavuse viitedokument, WP 254 rev 01, kättesaadav järgmise lingi kaudu: https://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108.

9

(10)  Komisjoni 12. juuli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1250 isikuandmete kaitse piisavuse kohta ELi-USA andmekaitseraamistikus Privacy Shield vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ (ELT L 207, 1.8.2016, lk 1).

10

(11)  Schrems II, punkt 185.

11

(12)  Schrems II, punkt 197.

12

(13)  USA föderaalsete õigusnormide kogumi (edaspidi „CFR“) 28. jaotise 302. osa.

13

(14)  Käesolev otsus on EMPs kohaldatav. Euroopa Majanduspiirkonna lepingus (edaspidi „EMP leping“) on ette nähtud Euroopa Liidu siseturu laiendamine kolmele EMP liikmesriigile Islandile, Liechtensteinile ja Norrale. EMP ühiskomitee võttis ühiskomitee otsuse (millega inkorporeeritakse määrus (EL) 2016/679 EMP lepingu XI lisasse) vastu 6. juulil 2018 ja see jõustus 20. juulil 2018. Määrus on seega selle lepinguga hõlmatud. Otsuses sisalduvad viited ELile ja ELi liikmesriikidele hõlmavad niisiis ka EMP riike.

14

(15)  Käesolev otsus ei mõjuta määruse (EL) 2016/679 nõudeid, mida kohaldatakse liidus andmeid edastavate üksuste (vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate) suhtes, näiteks seoses eesmärgi piiramise, võimalikult väheste andmete kogumise, läbipaistvuse ja andmeturbega (vt ka määruse (EL) 2016/679 artikkel 44).

15

(16)  Vt selle kohta kohtuotsus Schrems, punkt 81, kus Euroopa Kohus kinnitas, et ise kinnituse andmise süsteem võib tagada kaitse piisava taseme.

16

(17)  I lisa I jao punkt 2. Föderaalsel kaubanduskomisjonil on äritegevuse valdkonna üle laialdane pädevus, kuigi teatavate eranditega, nt seoses pankade, lennuettevõtjate, kindlustusäri ja telekommunikatsiooniteenuste pakkujate ühiste vedajate tegevusega (kuigi USA üheksanda ringkonna apellatsioonikohtu 26. veebruari 2018. aasta otsuses kohtuasjas FTC vs. AT&T kinnitati, et selliste üksuste mitteühiste vedajate tegevus kuulub föderaalse kaubanduskomisjoni pädevusse). Vt ka IV lisa joonealune märkus 2. Transpordiministeeriumi pädevuses on tagada, et lennuettevõtjad ja piletimüüjad (lennutranspordi puhul) täidaksid nõudeid, vt V lisa A jagu.

17

vs.

(18)  I lisa III jao punkt 6.

18

(19)  I lisa III jao punkt 2.

19

(20)  I lisa I jao punkti 8 alapunkt a.

20

(21)  I lisa III jao punkti 14 alapunkt g.

21

(22)  I lisa I jao punkti 8 alapunkt b.

22

(23)  I lisa I jao punkti 8 alapunkt c.

23

(24)  Vt nt I lisa II jao punkti 2 alapunkt b ja III jao punkti 3 alapunkt b ja punkti 7 alapunkt d, milles selgitatakse, et piletimüüjad tegutsevad vastutava töötleja nimel viimati nimetatu juhiste kohaselt ja täites täpseid lepingulisi kohustusi.

24

(25)  I lisa III jao punkti 10 alapunkt a. Vt ka juhend, mille kaubandusministeerium koostas andmekaitseraamistiku Privacy Shield raames, konsulteerides Euroopa Andmekaitsenõukoguga ja milles selgitatakse raamistiku alusel liidust isikuandmeid saavate USA volitatud töötlejate kohustusi. Kuna need reeglid ei ole muutunud, on kõnealused juhised / korduma kippuvad küsimused ka ELi-USA andmekaitseraamistiku suhtes jätkuvalt asjakohased (https://www.privacyshield.gov/article?id=Processing-FAQs).

25

(26)  I lisa II jao punkti 3 alapunkt b.

26

(27)  I lisa II jao punkti 5 alapunkt a. Nõuetele vastavad töötlemiseesmärgid võivad olla näiteks auditeerimine, pettuse ennetamine või muud eesmärgid, mis vastavad mõistliku inimese ootustele andmete kogumise kontekstis (vt I lisa joonealune märkus 6).

27

(28)  I lisa II jao punkti 2 alapunkt a. Põhimõte ei kehti, kui organisatsioon edastab isikuandmeid tema nimel ja juhiste alusel tegutsevale volitatud töötlejale (I lisa II jao punkti 2 alapunkt b). Sellegipoolest peab organisatsioonil sellisel juhul olema sõlmitud leping ja ta peab tagama, et järgitakse kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse põhimõtet, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 43. Lisaks võidakse isikuandmete töötlemisel valikuvõimaluse põhimõtet (nagu ka teate põhimõtet) piirata hoolsuskohustuse (võimaliku ühinemise või ülevõtmise osana) või auditite raames sellises ulatuses ja ajavahemikul, mis on vajalik seadusest või avalikust huvist tulenevate nõuete täitmiseks, või sellises ulatuses ja seni, kuni nende põhimõtete kohaldamine kahjustaks organisatsiooni õigustatud huve hoolsuskohustusega seotud uurimiste või auditite konkreetses kontekstis (I lisa III jao punkt 4). Erandi valikuvõimaluse põhimõttest (nagu ka teate põhimõttest ja kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse põhimõttest) näeb ette ka täiendav põhimõte 15 (I lisa III jao punkti 15 alapunktid a ja b) selliste avalikult kättesaadavatest allikatest pärinevate isikuandmete puhul (välja arvatud juhul, kui ELi andmete eksportija märgib, et teabe suhtes kehtivad piirangud, mis nõuavad nende põhimõtete kohaldamist) või isikuandmete puhul, mis on kogutud avalikest registritest (kui neid ei kombineerita mitteavalike registrite andmetega ja kõiki kasutustingimusi on järgitud). Erandi valikuvõimaluse põhimõttest (samuti teate põhimõttest ja kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse põhimõttest) näeb ette ka täiendav põhimõte 14 (I lisa III jao punkti 14 alapunkt f), kui farmaatsia- või meditsiiniseadmeid tootev ettevõtja töötleb isikuandmeid toote ohutuse ja tõhususe jälgimise toimingute jaoks, ulatuses, milles põhimõtete järgmine segaks regulatiivsete nõuete järgimist.

28

kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse

valikuvõimaluse põhimõtet

teate põhimõtet

valikuvõimaluse

teate

kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse

teate põhimõttest

kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse põhimõttest

(29)  See kehtib igasugusele ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel andmete edastamisele, sealhulgas juhul, kui edastatakse töösuhte raames kogutud andmeid. Ehkki põhimõtete järgimist kinnitanud USA organisatsioonil on seega põhimõtteliselt lubatud kasutada personaliandmeid muudel, töösuhtega mitteseotud eesmärkidel (näiteks teatavates reklaamteadetes), peab ta järgima eesmärgiga vastuolus oleva töötlemise keeldu; lisaks on kasutamine lubatud ainult kooskõlas teate ja valikuvõimaluse põhimõttega. Erandina võib organisatsioon kasutada isikuandmeid täiendaval kokkusobival eesmärgil ilma teadet esitamata ja valikuvõimalust pakkumata, kuid ainult sellises ulatuses ja ajavahemikuks, mis on vajalik organisatsiooni teovõime kahjustamise vältimiseks edutamiste, ametisse nimetamiste või muude sarnaste töösuhteid puudutavate otsuste langetamiseks (vt I lisa III jao punkti 9 alapunkti b alapunkt iv). USA organisatsioonidel on keelatud rakendada sellise valiku teinud töötajate suhtes karistusmeetmeid, sealhulgas töövõimaluste piiramist, ja see tagab, et hoolimata alluvussuhtest ja sellega kaasnevast sõltuvusest ei survestata töötajat ja seega on tema valik ka tegelikult vaba. Vt I lisa III jao punkti 9 alapunkti b alapunkt i.

29

teate

valikuvõimaluse

teadet

valikuvõimalust

(30)  I lisa II jao punkti 2 alapunkt c.

30

(31)  I lisa II jao punkti 2 alapunkt c.

31

(32)  I lisa III jao punkt 1.

32

(33)  I lisa II jao punkt 5.

33

(34)  Vt I lisa joonealune märkus 7, milles selgitatakse, et isikut peetakse tuvastatavaks seni, kuni organisatsioon või kolmas isik saab selle isiku mõistliku vaevaga tuvastada, võttes arvesse tuvastamisvahendeid, mida tõenäoliselt kasutatakse (arvestades muu hulgas isiku tuvastamise rahalist ja ajakulu ning töötlemise ajal olemasolevat tehnoloogiat).

34

(35)  I lisa II jao punkti 5 alapunkt b.

35

(36)  
  Samas.

36

Samas.

(37)  I lisa II jao punkti 4 alapunkt a. Lisaks on ELi-USA andmekaitseraamistikus sätestatud personaliandmete kohta nõue, et tööandjad arvestaksid töötajate eraelu puutumatuse eelistusi, piirates juurdepääsu isikuandmetele, tehes teatavad andmed anonüümseks või määrates neile koodid või pseudonüümid (I lisa III jao punkti 9 alapunkti b alapunkt iii).

37

(38)  I lisa II jao punkt 1.

38

(39)  I lisa II jao punkti 1 alapunkt b. Täiendavas põhimõttes 14 (I lisa III jao punkti 14 alapunktid b ja c) on kehtestatud erisätted isikuandmete töötlemise kohta terviseuuringute ja kliiniliste uuringute kontekstis. Eelkõige võimaldab see põhimõte organisatsioonidel töödelda kliiniliste uuringute andmeid isegi pärast seda, kui isik on uuringust loobunud, kui see oli ajal, mil isik nõustus osalema, teates selgelt märgitud. Samamoodi, kui ELi-USA andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon saab isikuandmeid terviseuuringute jaoks, võib ta neid uue uuringu jaoks kasutada üksnes kooskõlas teate ja valikuvõimaluse põhimõttega. Sel juhul peaks üksikisikule saadetud teade põhimõtteliselt andma teavet andmete mis tahes tulevase konkreetse kasutamise kohta (nt seotud uuringud). Kui andmete kogu tulevast kasutust ei ole võimalik algusest peale teatesse lisada (sest uus teaduskasutus võib tuleneda uutest arusaamadest või meditsiini/uuringute arengust), tuleb lisada selgitus, et isikuandmeid võidakse tulevikus kasutada ettenägematutes meditsiini- ja farmaatsiauuringutes. Kui selline edasine kasutamine ei ole kooskõlas uuringute üldiste eesmärkidega, milleks andmeid koguti (st kui uued eesmärgid on oluliselt erinevad, kuid siiski algse eesmärgiga kokkusobivad, vt põhjendused 14–15), on vaja saada uus nõusolek (st nõustuv valik (opt-in)). Vt lisaks joonealuses märkuses 28 kirjeldatud teate põhimõtte spetsiifilised piirangud/erandid.

39

teate

valikuvõimaluse

opt-in

teate

(40)  I lisa III jao punkti 6 alapunkt d.

40

(41)  Vt ka juurdepääsu käsitlev täiendav põhimõte (I lisa III jao punkt 8).

41

(42)  I lisa III jao punkti 8 alapunkti a alapunktid i–ii.

42

(43)  I lisa III jao punkti 8 alapunkt i.

43

(44)  I lisa III jao punkti 8 alapunkti f alapunktid i–ii ja alapunkt g.

44

(45)  I lisa III jao punkt 4; punkti 8 alapunktid b, c, e; punkti 14 alapunktid e ja f ning punkti 15 alapunkt d.

45

(46)  I lisa III jao punkti 8 alapunkti e alapunkt ii. Organisatsioon peab teavitama üksikisikut keeldumise/piirangu põhjustest ja esitama andmed selle kohta, kellele või kuhu saata täiendavad päringud, III jao punkti 8 alapunkti a alapunkt iii.

46

(47)  I lisa III jao punkti 8 alapunkti a alapunktid ii–iii.

47

(48)  I lisa III jao punkti 8 alapunkti a alapunkt i.

48

(49)  I lisa II jao punkt 6 ja III jao punkti 8 alapunkti a alapunkt i.

49

(50)  I lisa III jao punkti 8 alapunkt 12.

50

(51)  Seevastu erandjuhul, kus USA organisatsioonil on otsene suhe liidu andmesubjektiga, tuleneb see tavaliselt sellest, et ta on ise pöördunud liidus asuva üksikisiku poole, pakkudes talle kaupu ja teenuseid või jälgides tema käitumist. Selle stsenaariumi puhul kuulub USA organisatsioon ise määruse (EL) 2016/679 (artikli 3 lõike 2) kohaldamisalasse ja peab seega järgima otse ELi andmekaitseõigust.

51

(52)  SWD(2018) 497 final, punkt 4.1.5. Uuring keskendus i) sellele, kui palju võtavad andmekaitseraamistikus Privacy Shield osalevad USA organisatsioonid vastu üksikisikuid mõjutavaid otsuseid, mis põhinevad ELi ettevõtjatelt Privacy Shieldi raames edastatud isikuandmete automatiseeritud töötlemisel, ning ii) USA föderaalseadusega üksikisikutele selliste olukordade puhuks ette nähtud kaitsemeetmetele ja nende kaitsemeetmete kohaldamise tingimustele.

52

(53)  Vt näiteks Equal Credit Opportunity Act (USA seadustiku (U.S. Code) 15. jaotise § 1691 jj), Fair Credit Reporting Act (USA seadustiku 15. jaotise § 1681 jj) või Fair Housing Act (USA seadustiku 42. jaotise § 3601 jj). Lisaks on Ameerika Ühendriigid nõustunud järgima Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni tehisintellekti käsitlevaid põhimõtteid, mille hulgas on ka läbipaistvuse, selgitusvõime, turvalisuse ja vastutuse põhimõte.

53

(54)  Vt nt suunis selle kohta, millisele isiklikule terviseteabele on isikutel HIPAA kohaselt õigus saada juurdepääs oma tervishoiuteenuse osutajatelt ja tervisekaitse kavade pakkujatelt, mis on kättesaadav aadressil 2042-What personal health information do individuals have a right under HIPAA to access from their health care providers and health plans? | HHS.gov.

54

(55)  Vt I lisa II jao punkt 3 ja täiendav põhimõte „Kohustuslikud lepingud andmete edasisaatmiseks kolmandale isikule“ (I lisa III jao punkt 10).

55

(56)  Erandina sellest üldpõhimõttest võib organisatsioon ilma vastuvõtjaga lepingut sõlmimata edasi saata väikese arvu töötajate isikuandmeid juhuslikeks töösuhtega seotud tegevusvajadusteks, nt lennupiletite broneerimiseks, hotellitoa või kindlustuse tellimiseks. Siiski peab organisatsioon ka sellisel juhul teate ja valikuvõimaluse põhimõtet järgima (vt I lisa III jao punkti 9 alapunkt e).

56

teate

valikuvõimaluse

(57)  Vt täiendav põhimõte „Kohustuslikud lepingud andmete edasisaatmiseks kolmandale isikule“ (I lisa III jao punkti 10 alapunkt b). Ehkki see põhimõte võimaldab andmeid edastada ka mittelepinguliste vahendite alusel (näiteks kontsernisisene vastavuse ja kontrolli programm), on tekstis selgelt sätestatud, et need vahendid peavad „tagama jätkuvalt põhimõtetele vastava isikuandmete kaitse“. Lisaks sellele, kuna põhimõtete järgimist kinnitanud USA organisatsioonile jääb vastutus põhimõtete järgimise eest, on tal tugev stiimul kasutada ka praktikas tõhusalt toimivaid vahendeid.

57

(58)  Isikutel ei ole keeldumisõigust, kui isikuandmed edastatakse kolmandale isikule, kes täidab esindajana ülesandeid USA organisatsiooni nimel ja selle juhiseid järgides. Ent selleks peab esindajaga olema sõlmitud leping ja põhimõtetega antud kaitse tagamise eest vastutab USA organisatsioon, kasutades oma juhiste andmise õigust.

58

(59)  Olukord on erinev olenevalt sellest, kas kolmas isik on vastutav töötleja või volitatud töötleja (esindaja). Esimesel juhul peab kolmanda isikuga sõlmitud lepinguga olema ette nähtud, et kolmas isik lõpetab andmete töötlemise või astub muid mõistlikke ja asjakohaseid samme olukorra parandamiseks. Teisel juhul peab nimetatud meetmed võtma ELi-USA andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon, kes vastutab tema juhiste kohaselt tegutseva esindaja tehtud andmetöötluse eest. Vt I lisa II jao punkt 3.

59

(60)  I lisa II jao punkti 3 alapunkt b.

60

(61)  
  Samas.

61

Samas.

(62)  I lisa II jao punkti 7 alapunkt d.

62

(63)  Vt ka täiendav põhimõte „Põhimõtete järgimise kinnitamine“ (I lisa III jao punkt 6).

63

(64)  Vt ka täiendav põhimõte „Vaidluste lahendamine ja täitmise tagamine“ (I lisa III jao punkt 11).

64

(65)  Vt ka täiendav põhimõte „Kontrollimine“ (I lisa III jao punkt 7).

65

(66)  I lisa III jao punkt 7.

66

(67)  I lisa I jao punkt 2.

67

(68)  I lisa III jao punkti 6 alapunkt b ja III lisa, vt jagu „Kinnitamise nõuetele vastavuse kontroll“.

68

(69)  I lisa, joonealune märkus 12.

69

(70)  I lisa III jao punkti 6 alapunkt h.

70

(71)  I lisa III jao punkti 6 alapunkt a ja joonealune märkus 12 ning III lisa, vt jagu „Kinnitamise nõuetele vastavuse kontroll“.

71

(72)  III lisa jagu „Kinnitamise nõuetele vastavuse kontroll“.

72

(73)  Samamoodi teeb kaubandusministeerium koostööd kolmanda isikuga, kes on andmekaitseasutuste kolleegiumi tasu kaudu kogutud rahaliste vahendite hoidja (vt põhjendus 73), et kontrollida, kas organisatsioonid, kes on valinud oma sõltumatu kaebuste menetlemise mehhanismiks andmekaitseasutused, on asjaomase aasta eest tasu maksnud. Vt III lisa jagu „Kinnitamise nõuetele vastavuse kontroll“.

73

(74)  III lisa, joonealune märkus 2.

74

(75)  Vt III lisa jagu „Kinnitamise nõuetele vastavuse kontroll“.

75

(76)  Teave andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja kohta on esitatud III lisas (vt jao „Andmekaitseraamistiku programmi haldamine ja järelevalve kaubandusministeeriumi poolt“ sissejuhatus) ja I lisas (I jao punkt 3, I jao punkt 4, III jao punkti 6 alapunkt d ja III jao punkti 11 alapunkt g).

76

(77)  III lisa, vt jao „Andmekaitseraamistiku programmi haldamine ja järelevalve kaubandusministeeriumi poolt“ sissejuhatus.

77

(78)  Vt III lisa jagu „Andmekaitseraamistiku veebisaidi kohandamine sihtrühmade jaoks“.

78

(79)  Vt III lisa jagu „Perioodilised omaalgatuslikud vastavuskontrollid ning andmekaitseraamistiku programmi hindamised“.

79

(80)  Järelevalvetegevuses võib kaubandusministeerium kasutada erinevaid vahendeid, sealhulgas privaatsustingimuste katkiste viitelinkide kontrollimiseks või uudiste jälgimiseks, et leida teateid, mis annavad usaldusväärseid tõendeid mittevastavuse kohta.

80

(81)  Vt III lisa jagu „Perioodilised omaalgatuslikud vastavuskontrollid ning andmekaitseraamistiku programmi hindamised“.

81

(82)  Vt III lisa jagu „Perioodilised omaalgatuslikud vastavuskontrollid ning andmekaitseraamistiku programmi hindamised“.

82

(83)  Andmekaitseraamistiku Privacy Shield teise iga-aastase läbivaatamise ajal teatas kaubandusministeerium, et kontrollis pisteliselt 100 organisatsiooni ja saatis 21 juhul nõuetele vastavuse küsimustikud (misjärel tuvastatud puudused parandati), vt komisjoni talituste töödokument SWD (2018) 497 final, lk 9. Samuti teatas kaubandusministeerium andmekaitseraamistiku Privacy Shield kolmandal iga-aastasel läbivaatamisel, et ta oli avalike teadete jälgimise abil avastanud kolm juhtumit ja võtnud kasutusele tava kontrollida iga kuu pisteliselt 30 ettevõtjat, mille tulemusel võeti vastavusküsimustikke kasutades järelmeetmeid 28 %-l juhtudest (misjärel avastatud probleemid viivitamata kõrvaldati ja kolmel juhul lahendati need pärast hoiatuskirja saamist), vt komisjoni talituse töödokument SWD (2019) 495 final, lk 8.

83

(84)  I lisa III jao punkti 11 alapunkt g. Püsiva põhimõtete järgimata jätmisega on tegemist eelkõige siis, kui organisatsioon keeldub täitmast eraelu puutumatuse iseregulatsiooni asutuse, sõltumatu vaidluste lahendamise organi või täitevasutuse lõplikku otsust.

84

(85)  I lisa III jao punkti 6 alapunkt f.

85

(86)  III lisa jagu „Osalemise kohta esitatud valeväidete otsimine ja nendega tegelemine“.

86

(87)  
  Samas.

87

Samas.

(88)  
  Samas.

88

Samas.

(89)  
  Samas.

89

Samas.

(90)  Andmekaitseraamistiku Privacy Shield raames teatas kaubandusministeerium raamistiku kolmandal iga-aastasel läbivaatamisel, et oli tuvastanud osalemise kohta 669 valeväidet (2018. aasta oktoobrist 2019. aasta oktoobrini), millest enamik lahendati pärast kaubandusministeeriumi hoiatuskirja, 143 juhtumit anti üle föderaalsele kaubanduskomisjonile (vt põhjendus 62 allpool). Vt komisjoni talituste töödokument SWD(2019) 495 final, lk 10.

90

(91)  ELi-USA andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon peab avalikult deklareerima võetud kohustust põhimõtteid järgida, tegema kooskõlas kõnealuste põhimõtetega avalikuks oma privaatsustingimused ja rakendama neid täielikult. Nende järgimata jätmise korral saab võtta täitemeetmeid föderaalse kaubanduskomisjoni seaduse (Federal Trade Commission (FTC) Act) paragrahvi 5 alusel, millega keelatakse äritegevuses või äritegevust mõjutav ebaõiglane tegevus ja pettus (USA seadustiku 15. jaotise § 45), ning USA seadustiku 49. jaotise § 41712 alusel, millega keelatakse vedajal või piletimüüjal rakendada lennutranspordis või lennutranspordi müügis ebaõiglasi või pettusel põhinevaid tavasid.

91

(92)  USA seadustiku 15. jaotise § 41.

92

(93)  IV lisa.

93

(94)  Föderaalselt kaubanduskomisjonilt saadud teabe alusel ei ole tal õigust teha eraelu puutumatuse kaitse valdkonnas kohapealset kontrolli. Ent tal on õigus nõuda organisatsioonidelt dokumentide esitamist ja tunnistuste andmist (vt FTC Act, paragrahv 20) ning kasutada otsuste eiramise korral nende täitmise tagamiseks kohtusüsteemi.

94

(95)  Vt IV lisa jagu „Määruste taotlemine ja seire“.

95

(96)  Föderaalse kaubanduskomisjoni ettekirjutuse või kohtu määrusega võidakse kohustada ettevõtjaid rakendama eraelu puutumatuse programme ja tegema föderaalsele kaubanduskomisjonile korrapäraselt kättesaadavaks vastavusaruanded või sõltumatud hinnangud nende programmide kohta.

96

(97)  IV lisa jagu „Määruste taotlemine ja seire“.

97

(98)  Komisjoni talituste töödokument SWD(2019) 495 final, lk 11.

98

(99)  Vt föderaalse kaubanduskomisjoni veebisaidil loetletud juhtumid, mis on kättesaadavad aadressil https://www.ftc.gov/business-guidance/privacy-security/privacy-shield. Vt ka komisjoni talituste töödokument SWD(2017) 344 final, lk 17; komisjoni talituste töödokument SWD (2018) 497 final, lk 12 ja komisjoni talituste töödokument SWD (2019) 495 final, lk 11.

99

(100)  Vt nt esimees Joseph Simonsi koostatud märkused andmekaitseraamistiku Privacy Shield teisel iga-aastasel läbivaatamisel Prepared Remarks of Chairman Joseph Simons at the Second Privacy Shield Annual Review (ftc.gov).

100

(101)  Vt nt föderaalse kaubanduskomisjoni korraldus juhtumis Drizly, LLC., millega muu hulgas nõutakse, et ettevõtja 1) hävitaks kõik kogutud isikuandmed, mis ei ole tarbijatele toodete või teenuste pakkumiseks vajalikud, 2) hoiduks isikuandmete kogumisest või säilitamisest, välja arvatud juhul, kui see on vajalik säilitamiskavas kirjeldatud erieesmärkidel.

101

(102)  Vt nt föderaalse kaubanduskomisjoni korraldus juhtumis CafePress (24. märts 2022), millega muu hulgas nõutakse kogutavate andmete hulga vähendamist.

102

(103)  Vt nt föderaalse kaubanduskomisjoni täitemeetmed juhtumites Drizzly, LLC ja CafePress, kus föderaalne kaubanduskomisjon nõudis asjaomastelt ettevõtjatelt spetsiaalse turvaprogrammi või spetsiifiliste turvameetmete kehtestamist. Andmetega seotud rikkumiste kohta vt lisaks ka föderaalse kaubanduskomisjoni 27. jaanuari 2023. aasta korraldus juhtumis Cheggis, kus 2019. aastal saavutati kokkulepe Equifaxiga (https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2019/07/equifax-pay-575-million-part-settlement-ftc-cfpb-states-related-2017-data-breach).

103

(104)  Vt nt juhtum RealPage, Inc. (16. oktoober 2018), kus föderaalne kaubanduskomisjon võttis õiglase krediidiinfo seaduse alusel täitemeetmeid üürnike taustauuringuid tegeva ettevõtja vastu, kes esitas kinnisvaraomanikele ja kinnisvarahaldusettevõtjatele üksikisikute kohta taustauuringuid, kasutades selleks varasemaid üürimakseid käsitlevaid andmeid, avalike registrite teavet (sealhulgas karistusregister ja registreeritud väljatõstmised) ja krediiditeavet, mida kasutati tegurina eluaseme saamise tingimustele vastavuse kindlakstegemisel. Föderaalne kaubanduskomisjon leidis, et ettevõtja ei võtnud mõistlikke meetmeid oma automatiseeritud otsuste tegemise vahendi alusel esitatud teabe täpsuse tagamiseks.

104

(105)  Vt V lisa jagu „Täitmise tagamise tavad“.

105

(106)  Vt USA seadustiku 5. jaotise § 3105, § 7521 punkt a, § 554 punkt d ja § 556 punkti b alapunkt 3.

106

(107)  V lisa, vt jagu „ELi-USA andmekaitseraamistiku rikkumistega seotud täitekorralduste seire ja avalikustamine“.

107

(108)  I lisa II jao punkt 7.

108

(109)  I lisa III jao punkt 11.

109

(110)  I lisa III jao punkti 11 alapunkti d alapunkt i.

110

(111)  I lisa III jao punkti 11 alapunkti d alapunkt i.

111

(112)  Selle menetleva asutuse määrab andmekaitseasutuste kolleegium, mis on ette nähtud täiendava põhimõttega „Andmekaitseasutuste roll“ (I lisa III jao punkt 5).

112

(113)  I lisa III jao punkti 11 alapunkt d.

113

(114)  I lisa II jao punkt 7 ja III jao punkti 11 alapunkt e.

114

(115)  I lisa III jao punkti 11 alapunkti d alapunkt ii.

115

(116)  Aastaaruanne peab sisaldama järgmist: 1) aruandeaastal seoses ELi-USA andmekaitseraamistikuga laekunud kaebuste koguarv; 2) laekunud kaebuste liigid; 3) vaidluste lahendamise kvaliteedinäitajad, näiteks kaebuste menetlemise aeg, ja 4) kaebuste lahendamise tulemused, eelkõige kohaldatud õiguskaitsevahendite ja sanktsioonide arv ning liigid.

116

(117)  I lisa jagu „Kinnitamise nõuetele vastavuse kontroll“.

117

(118)  Vt III lisa jagu „Koostöö hõlbustamine alternatiivse vaidluste lahendamise organitega, kes pakuvad põhimõtetega seotud teenuseid“. Vt ka I lisa III jao punkt 11 alapunkti d alapunktid ii–iii.

118

(119)  Vt I lisa III jao punkti 11 alapunkt e.

119

(120)  Vt I lisa III jao punkti 11 alapunkt g, eriti selle alapunktid ii ja iii.

120

(121)  Vt III lisa jagu „Osalemise kohta esitatud valeväidete otsimine ja nendega tegelemine“.

121

(122)  I lisa II jao punkti 7 alapunkt b.

122

(123)  I lisa III jao punkt 5.

123

(124)  I lisa III jao punkti 5 alapunkti c alapunkt ii.

124

(125)  III lisa (vt jagu „Andmekaitseasutustega tehtava koostöö hõlbustamine“) ja IV lisa (vt jaod „Taotluse prioriseerimine ja uurimine“ ning „Täitmise tagamise alane koostöö ELi andmekaitseasutustega“).

125

(126)  Mitteametliku andmekaitseasutuste kolleegiumi töökorra peaksid kehtestama andmekaitseasutused vastavalt oma pädevusele oma töö korraldamisel ja omavahelises koostöös.

126

(127)  I lisa III jao punkti 5 alapunkti c alapunkt i.

127

(128)  I lisa III jao punkti 5 alapunkti c alapunkt ii.

128

(129)  Vt III lisa jagu „Andmekaitseasutustega tehtava koostöö hõlbustamine“.

129

(130)  Vt IV lisa jaod „Taotluse prioriseerimine ja uurimine“ ning „Täitmise tagamise alane koostöö ELi andmekaitseasutustega“.

130

(131)  III lisa, vt nt jagu „Andmekaitseasutustega tehtava koostöö hõlbustamine“.

131

(132)  I lisa II jao punkti 7 alapunkt e ja III lisa jagu „Andmekaitseasutustega tehtava koostöö hõlbustamine“.

132

(133)  
  Samas.

133

Samas.

(134)  I lisa III jao punkti 11 alapunkt g.

134

(135)  I lisa III jao punkti 11 alapunkt g.

135

(136)  ELi-USA andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon peab avalikult deklareerima võetud kohustust põhimõtteid järgida, tegema kooskõlas kõnealuste põhimõtetega avalikuks oma privaatsustingimused ja rakendama neid täielikult. Järgimata jätmise korral saab võtta täitemeetmeid föderaalse kaubanduskomisjoni seaduse (FTC Act) paragrahvi 5 alusel, millega keelatakse äritegevuses või äritegevust mõjutav ebaõiglane tegevus ja pettus.

136

(137)  Vt ka transpordiministeeriumi võetud sarnased kohustused V lisas.

137

(138)  Vt I lisa I lisa „Vahekohtumudel“.

138

(139)  Vt I lisa II jao punkti 1 alapunkti a alapunkt xi ja II jao punkti 7 alapunkt c.

139

(140)  Kolleegiumi moodustavate vahekohtunike arvu peavad kokku leppima vaidluse pooled.

140

(141)  I lisa I lisa, G jao punkt 6.

141

(142)  Üksikisikud ei saa vahekohtus kahjunõudeid esitada, ent vahekohtusse pöördumine ei mõjuta võimalust nõuda kahju hüvitamist USA tavakohtute kaudu.

142

(143)  Vt nt osariigi tarbijakaitseseadused Californias (Cal. Civ. Code § 1750–1785 (West) Consumers Legal Remedies Act); Columbia ringkonnas (D.C. Code § 28–3901); Floridas (Fla. Stat. § 501.201–501.213, Deceptive and Unfair Trade Practices Act); Illinois’s (815 Ill. Comp. Stat. 505/1–505/12, Consumer Fraud and Deceptive Business Practices Act); Pennsylvanias (73 Pa. Stat. Ann. § 201-1–201-9.3 (West) Unfair Trade Practices and Consumer Protection Law).

143

(144)  St isiku eraasjadesse või probleemidesse tahtliku sekkumise korral viisil, mis oleks mõistlikule isikule väga solvav (Restatement (2nd) of Torts, § 652(b)).

144

(145)  Sellise õigusrikkumisega on tavaliselt tegemist üksikisiku nime või sarnasuse omastamise ja kasutamise korral ettevõtte või toote reklaamimiseks või mõnel sarnasel ärilisel eesmärgil (vt Restatement (2nd) of Torts, § 652C).

145

(146)  St kui üksikisiku eraelu puudutav teave avalikustatakse, kui see on mõistlikule isikule väga solvav ning see ei toimu avalikkuse seaduslikes huvides (Restatement (2nd) of Torts, § 652D).

146

(147)  See on asjakohane ka I lisa I jao punkti 5 seisukohast. Selle jao kohaselt ja sarnaselt isikuandmete kaitse üldmäärusega võivad eraelu puutumatuse põhimõtete hulka kuuluvate andmekaitsenõuete ja õiguste järgimise suhtes kehtida piirangud. Sellised piirangud ei ole aga absoluutsed, neile saab tugineda üksnes mitme tingimuse täitmise korral, näiteks ulatuses, mis on vajalik kohtumääruse täitmiseks või avaliku huvi, õiguskaitsega või riigi julgeolekuga seotud vajaduste täitmiseks. Selles kontekstis ja selguse huvides viidatakse käesolevas jaos ka korralduses EO 14086 sätestatud tingimustele, mida analüüsitakse muu hulgas põhjendustes 127–141.

147

(148)  Vt otsus kohtuasjas Schrems II, punktid 174–175 ja seal viidatud kohtupraktika. Vt ka liikmesriikide ametiasutuste juurdepääsu kohta kohtuasjas C-623/17, Privacy International, ECLI:EU:C:2020:790, punkt 65 ning otsus liidetud kohtuasjades C-511/18, C-512/18 ja C-520/18: La Quadrature du Net jt, ECLI:EU:C:2020:791, punkt 175.

148

(149)  Vt Schrems II, punktid 176 ja 181 ja seal viidatud kohtupraktika. Vt liikmesriikide ametiasutuste juurdepääsu kohta ka Privacy International, punkt 68 ja La Quadrature du Net jt, punkt 132.

149

(150)  Vt Schrems II, punktid 181–182.

150

Schrems II

(151)  Vt Schrems I, punkt 95 ja Schrems II, punkt 194. Sellega seoses on Euroopa Kohus eelkõige rõhutanud, et põhiõiguste harta artikli 47 järgimisel, mis tagab õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile sõltumatus ja erapooletus kohtus, „on oma osa liidus nõutava kaitse taseme kujundamisel [ja] mille järgimise peab komisjon olema tuvastanud enne, kui ta saab vastu võtta otsuse määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 1 alusel“ (Schrems II, punkt 186).

151

(152)  Vt VI lisa. Vt näiteks pealtkuulamise seaduse (Wiretap Act), salvestatud sideandmete seaduse (Stored Communications Act) ja valitud telefoninumbrite salvestamise seaduse (Pen Register Act) kohta (üksikasjalikumalt käsitletud põhjendustes 95–98), Suzlon Energy Ltd vs. Microsoft Corp., 671 F.3d 726, 729 (9th Cir. 2011).

152

vs.

(153)  Kriminaalmenetluse föderaaleeskirja (Federal Rules of Criminal Procedure) eeskiri 41. 2018. aasta otsuses kinnitas Ülemkohus, et õiguskaitseorganid vajavad läbiotsimismäärust või määruse erandit ka selleks, et pääseda juurde mobiilside varasematele asukohaandmetele, mis annavad igakülgse ülevaate kasutaja liikumisest, ja et kasutajal võib olla sellise teabe suhtes põhjendatud ootus eraelu puutumatusele (Timothy Ivory Carpenter vs. United States of America, nr 16–402, 585 U.S. (2018)). Seetõttu ei saa üldjuhul selliseid andmeid mobiilsideettevõtjatelt kohtumäärusega, mis tugineb põhjendatud kahtlusel, et teave on käimasoleva kriminaaluurimise seisukohast asjakohane ja oluline, vaid vaja on kasutada määrust, mis näitab küllaldase aluse olemasolu.

153

vs.

(154)  Ülemkohtu sõnul on „küllaldane alus“
  „praktiline, mittetehniline“ standard, mis tugineb „igapäevaelu faktilistele ja praktilistele kaalutlustele, mille alusel mõistlikud ja kaalutletud inimesed [...] tegutsevad“ (Illinois vs. Gates, 462 U.S. 213, 232 (1983)). Mis puudutab läbiotsimismäärust, siis on küllaldane alus olemas siis, kui on olemas piisav tõenäosus, et läbiotsimise tulemusel leitakse tõendeid kuriteo kohta.

154

vs.

(155)  Mapp vs. Ohio, 367 U.S. 643 (1961).

155

vs.

(156)  Vt vastus Ameerika Ühendriikide taotlusele, 610 F.2d 1148, 1157 (3. Cir. 1979) (kus on öeldud, et „nõuetekohase menetluse jaoks on vajalik koormavuse küsimuse ärakuulamine, enne kui sundida telefoniettevõtet andmeid esitama“, kasutades selleks läbiotsimismäärust) ja vastus Ameerika Ühendriikide taotlusele, 616 F.2d 1122 (9th Cir. 1980).

156

vastus Ameerika Ühendriikide taotlusele

vastus Ameerika Ühendriikide taotlusele

(157)  USA põhiseaduse viienda paranduse kohaselt on nõutav, et mis tahes „raske või muidu alatu kuriteo eest“ esitab süüdistuse vandemeeste kogu. Vandemeeste kogu koosneb 16–23 liikmest ja otsustab, kas on küllaldane alus arvata, et toime on pandud kuritegu. Sellele järeldusele jõudmiseks on vandemeeste kogule antud uurimisvolitused, mis võimaldavad väljastada kohtukorraldusi.

157

(158)  Vt VI lisa.

158

(159)  Kriminaalmenetluse föderaaleeskirja (Federal Rules of Criminal Procedure) eeskiri 17.

159

(160)  Ameerika Ühendriigid vs. Powell, 379 U.S. 48 (1964).

160

vs.

(161)  Oklahoma Press Publishing Co. vs. Walling, 327 U.S. 186 (1946).

161

vs.

(162)  Ülemkohus on selgitanud, et haldusliku korralduse vaidlustamise korral peab kohus kaaluma, kas 1) uurimise eesmärk on seaduslik, 2) asjaomase haldusliku korralduse väljastanud asutus kuulub kongressi võimkonda ning 3) „taotletavad dokumendid on uurimise jaoks asjakohased“. Kohus märkis ka, et haldusliku korralduse nõue peab olema „mõistlik“, st nõutakse, et „esitatavate dokumentide täpsustus oleks asjaomase uurimise jaoks piisav, kuid mitte ülemäärane“, sealhulgas „läbiotsitava koha ning isikute või arestitavate esemete täpne kirjeldus“.

162

(163)  Näiteks annab finantspuutumatuse õiguse seadus (Right to Financial Privacy Act) valitsusasutusele õiguse saada haldusliku korralduse alusel finantsasutuse valduses olevad finantsdokumendid enda kätte ainult siis, kui 1) on põhjust arvata, et taotletavad dokumendid on seotud õiguspärase õiguskaitsealase uurimisega ja 2) kliendile on esitatud korralduse või kohtukutse koopia koos teatega, milles uurimise laadi on mõistliku täpsusega kirjeldatud (USA seadustiku 12. jaotise § 3405). Teine näide on õiglase krediidiaruandluse seadus (Fair Credit Reporting Act), mis keelab krediidiinfoasutustel avalikustada andmeid tarbijate kohta vastuseks haldusliku korralduse nõudele (ja lubab neil vastata ainult vandemeeste kogu korralduse nõuetele või kohtumäärustele, USA seadustiku 15. jaotise § 1681 jj). Sideteabele juurdepääsu, sealhulgas halduslike korralduste kasutamise võimaluse suhtes kehtivad salvestatud sideandmete seaduse erinõuded (vt üksikasjalik ülevaade põhjendustes 96–97).

163

(164)  USA seadustiku 18. jaotise § 3123.

164

(165)  USA seadustiku 18. jaotise § 2701–2713.

165

(166)  USA seadustiku 18. jaotise § 2701 punktide a–b alapunkti 1 alapunkt A. Kui asjaomast abonenti või klienti teavitatakse (kas ette või teatavatel juhtudel tagantjärele), võib kauem kui 180 päeva säilitatavaid sisuandmeid hankida ka haldusliku korralduse või vandemeeste kogu korralduse alusel (USA seadustiku 18. jaotise § 2701 punkti b alapunkti 1 alapunkt B või kohtumääruse alusel (kui on põhjendatud alust arvata, et teave on käimasoleva kriminaaluurimise jaoks asjakohane ja oluline (USA seadustiku 18. jaotise § 2701 punkt d). Samas föderaalse apellatsioonikohtu otsuse kohaselt saavad valitsuse alluvuses töötavad uurijad üldjuhul kohtunikelt läbiotsimismääruse, et koguda kommertssideteenuse osutajalt erasuhtluse sisu või talletatud andmeid. United States vs. Warshak, 631 F.3d 266 (6th Cir. 2010).

166

vs.

(167)  USA seadustiku 18. jaotise § 2705 punkt b.

167

(168)  Vt asejustiitsministri Rod Rosensteini 19. oktoobril 2017 välja antud memorandum kaitsemäärusi (või mitteavaldamise määrusi) piirava poliitika kohta, kättesaadav aadressil https://www.justice.gov/criminal-ccips/page/file/1005791/download.

168

(169)  Asejustiitsminister Lisa Moncao 27. mail 2022 välja antud memorandum kaitsemääruse taotlemise lisatingimuste kohta kaitsemääruste taotlemisel vastavalt USA seadustikule (USA seadustiku 18. jaotise § 2705 punkt b).

169

(170)  USA seadustiku 18. jaotise § 2510–2522.

170

(171)  Justiitsministri suunised FBI riigisiseste operatsioonide kohta „Domestic Federal Bureau of Investigation (FBI) Operations“ (september 2008), kättesaadav aadressil http://www.justice.gov/archive/opa/docs/guidelines.pdf. Lisanormid ja meetmed, millega on ette nähtud piirangud föderaalprokuröride uurimisalasele tegevusele, on kehtestatud Ameerika Ühendriikide prokuröride juhendis (United States Attorneys’ Manual), kättesaadav aadressil http://www.justice.gov/usam/united-states-attorneys-manual. Nendest suunistest kõrvale kaldumiseks tuleb saada eelnev heakskiit FBI direktorilt, asedirektorilt või direktori nimetatud tegevdirektori abilt, välja arvatud juhul, kui sellist heakskiitu ei ole võimalik saada vahetu ohu tõttu inimeste või vara ohutusele või riiklikule julgeolekule (sel juhul tuleb direktorit või muud volitusi andvat isikut võimalikult kiiresti teavitada). Kui suuniseid ei järgita, peab FBI sellest teatama justiitsministeeriumile, kes omakorda teavitab justiitsministrit ja asejustiitsministrit.

171

(172)  VI lisa, joonealune märkus 2. Vt ka nt Arnold vs. City of Cleveland, 67 Ohio St.3d 35, 616 NE2d 163, 169 (1993) („Üksikisikute õiguste ja kodanikuvabaduste valdkonnas näevad Ameerika Ühendriikide põhiseaduse sätted, kui need on kohaldatavad osariikide suhtes, ette alumise piiri, millest allapoole ei tohi osariigi kohtu otsused minna“); Cooper vs. California, 386 U.S. 58, 62, 87 S.Ct. 788, 17 L.Ed.2d 730 (1967) („Mõistagi ei mõjuta meie seisukoht osariigi õigust kehtestada soovi korral läbiotsimistele ja arestimistele kõrgemaid standardeid, kui seda nõuab föderaalne põhiseadus.“); Petersen vs. City of Mesa, 63 P.3d 309, 312 (Ariz. Ct. App. 2003) („Kuigi Arizona põhiseadusega võidakse kehtestada läbiotsimisele ja arestimisele rangemad standardid kui föderaalne põhiseadusega, ei saa Arizona kohtud pakkuda väiksemat kaitset, kui pakub neljas muudatus“).

172

vs.

vs.

vs.

(173)  Enamik osariike on neljandas muudatuses sätestatud kaitsemeetmed oma põhiseadusesse täpselt üle võtnud. Vt Alabama põhiseadus, artikkel I, § 5); Alaska põhiseadus, artikkel I, § 14; 1; Arkansase põhiseadus, artikkel II, § 15; California põhiseadus, artikkel I, § 13; Colorado põhiseadus, artikkel II, § 7; Connecticuti põhiseadus, artikkel I, § 7; Delaware’i põhiseadus, artikkel I, § 6; Florida põhiseadus, artikkel I, § 12; Georgia põhiseadus, artikkel I, § I, lõige XIII; Hawai põhiseadus, artikkel I, § 7; Idaho põhiseadus, artikkel I, § 17; Illinois’ põhiseadus, artikkel I, § 6; Indiana põhiseadus, artikkel I, § 11; Iowa põhiseadus, artikkel I, § 8; Kansase põhiseadus, õiguste deklaratsioon Bill of Rights, § 15; Kentucky põhiseadus, § 10. Louisiana põhiseadus, artikkel I, § 5; Maine’i põhiseadus, artikkel I, § 5; Massachusetsi põhiseadus, õiguste deklaratsioon, artikkel 14; Michigani põhiseadus, artikkel I, § 11; Minnesota põhiseadus, artikkel I, § 10; Mississippi põhiseadus, artikkel III, § 23; Missouri põhiseadus, artikkel I, § 15; Montana põhiseadus, artikkel II, § 11; Nebraska põhiseadus, artikkel I, § 7; Nevada põhiseadus, artikkel I, § 18; New Hampshire’ põhiseadus, 1. osa, artikkel 19; New Jersey põhiseadus, artikkel II, § 7; New Mexico põhiseadus, artikkel II, § 10; New Yorgi põhiseadus, artikkel I, § 12; Põhja-Dakota põhiseadus, artikkel I, § 8; Ohio põhiseadus, artikkel I, § 14; Oklahoma põhiseadus, artikkel II, § 30; Oregoni põhiseadus, artikkel I, § 9; Pennsylvania põhiseadus, artikkel I, § 8; Rhode Islandi põhiseadus, artikkel I, § 6; Lõuna-Carolina põhiseadus, artikkel I, § 10; Lõuna-Dakota põhiseadus, artikkel VI, § 11; Tennessee põhiseadus, artikkel I, § 7; Texase põhiseadus, artikkel I, § 9; Utah’ põhiseadus, artikkel I, § 14; Vermonti põhiseadus, I peatükk, artikkel 11; Lääne-Virginia põhiseadus, artikkel III, § 6; Wisconsini põhiseadus, artikkel I, § 11; Wyomingi põhiseadus, artikkel I, § 4. Teised osariigid (nt Maryland, Põhja-Carolina ja Virginia) on oma põhiseaduses määruseid käsitlenud sellises erisõnastuses, mida kohtud on tõlgendanud nii, et see pakub neljanda muudatusega sarnast või kõrgemal tasemel kaitset (vt Marylandi õiguste deklaratsioon, artikkel 26; Põhja-Carolina põhiseadus, artikkel I, § 20; Virginia põhiseadus, artikkel I, § 10 ja asjakohane kohtupraktika, nt Hamel vs. State, 943 A.2d 686, 701 (Md. Ct. Spec. App. 2008; State vs. Johnson, 861 S.E.2d 474, 483 (N.C. 2021) ning Lowe vs. Commonwealth, 337 S.E.2d 273, 274 (Va. 1985)). Kõigele lisaks on Arizonal ja Washingtonil põhiseaduslikud sätted, mis kaitsevad eraelu puutumatust üldisemalt (Arizona põhiseadus, artikkel 2, § 8; Washingtoni põhiseadus, artikkel I, § 7), mida kohtud on tõlgendanud nii, et need pakuvad rohkem kaitset kui neljas muudatus (vt nt State vs. Bolt, 689 P.2d 519, 523 (Ariz. 1984), State vs. Ault, 759 P.2d 1320, 1324 (Ariz. 1988), State vs. Myrick, 102 Wn.2d 506, 511, 688 P.2d 151, 155 (1984) , State vs. Young, 123 Wn.2d 173, 178, 867 P.2d 593, 598 (1994)).

173

vs.

vs.

vs.

vs.

vs.

vs.

vs.

(174)  Vt nt California karistusseadustiku § 1524,3 punkt b; Alabama kriminaalmenetluse eeskirja reegel 3.6-3.13; punkt 10.79.035; Washingtoni läbivaadatud seadustik; Virginia kriminaalmenetluse seadustiku 5. peatüki jaotise 19.2 punkt 19.2-59.

174

(175)  St „teave, mida saab kasutada üksikisiku identiteedi eristamiseks või jälgimiseks kas eraldi või koos muu teabega, mis on seotud või seostatav konkreetse isikuga“, vt OMB ringkiri nr A-130, lk 33 (isikuandmete määratlus).

175

(176)  OMB ringkiri nr A-130, Managing Information as a Strategic Resource, Appendix II, Responsibilities for Managing Personally Identifiable Information (Teabe haldamine kui strateegiline ressurss, II lisa. Isikuandmete haldamisega seotud kohustused), 81 Fed. Reg. 49,689 (28. juuli 2016), lk 17.

176

,

(177)  II liide, § 5 punktid a–h.

177

(178)  USA seadustiku 44. jaotise peatükk 36.

178

(179)  USA seadustiku 44. jaotise § 3544–3545.

179

(180)  FAC, USA seadustiku 44. jaotise § 3105.

180

(181)  CFRi 36. jaotise § 1228,150 jj, 1228,228 ning A liides.

181

(182)  Vt nt OMB ringkiri nr A-130; NIST SP 800-53, Rev. 5, Security and Privacy Controls for Information Systems and Organizations (Infosüsteemide ja organisatsioonide turva- ja privaatsuskontroll) (10. detsember 2020) ning NIST, Federal Information Processing Standards 200: Minimum Security Requirements for Federal Information and Information Systems (Föderaalsed teabetöötlusstandardid 200: föderaalsete teabe- ja infosüsteemide minimaalsed turbenõuded).

182

(183)  Memorandum 17-12, „Preparing for and Responding to a Breach of Personally Identifiable Information“ (Isikuandmete rikkumise vastu valmistumine ja sellele reageerimine), kättesaadav aadressil https://obamawhitehouse.archives.gov/sites/default/files/omb/memoranda/2017/m-17-12_0.pdf ja OMB ringkiri nr A-130. Näiteks justiitsministeeriumi andmetega seotud rikkumistele reageerimise kord, vt https://www.justice.gov/file/4336/download.

183

(184)  FRA, USA seadustiku 44. jaotise § 3101 jj.

184

(185)  Ameerika Ühendriikide rahvusarhiivil on õigus hinnata asutuste dokumendihaldustavasid ja ta võib otsustada, kas teatavate dokumentide säilitamine on õigustatud (USA seadustiku 44. jaotise § 2904 punkt c, 2906).

185

(186)  OMB ringkiri nr A-130, jaotise 5.f.1 punkt d.

186

(187)  OMB ringkiri nr A-130, I liidese § 3 punkt d.

187

(188)  Vt ka FBI riigisiseste juurdluste ja operatsioonide juhendi (DIOG) 14. jaotis.

188

(189)  AGG-DOM, VI jao punktid B ja C; FBI riigisiseste juurdluste ja operatsioonide juhendi (DIOG) 14. jaotis.

189

(190)  Selles jaos nimetatud mehhanismid kehtivad ka siis, kui föderaalasutused koguvad ja kasutavad andmeid tsiviil- ja regulatiivsetel eesmärkidel. Föderaaltasandi tsiviil- ja reguleerivad asutused alluvad nende vastavate peainspektorite kontrollile ja kongressi järelevalvele, mida teevad muu hulgas valitsuse aruandluse eest vastutav amet (Government Accountability Office) ning kongressi auditi- ja uurimisasutus. Välja arvatud juhul, kui asutuses on ametis eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste kaitse ametnik – ametikoht, mis on tavaliselt olemas sellistes asutustes nagu justiitsministeerium ja sisejulgeoleku ministeerium nende õiguskaitse- ja riikliku julgeolekuga seotud kohustuste tõttu –, on need ülesanded pandud asutuse eraelu kaitse vanemametnikule. Kõigil föderaalasutustel on seadusega sätestatud kohustus nimetada ametisse asutuse eraelu kaitse vanemametnik, kes vastutab selle eest, et asutus järgiks eraelu puutumatust käsitlevaid õigusakte, ja teeb seotud küsimuste üle järelevalvet. Vt nt OMB M-16-24, Role and Designation of Senior Agency Officials for Privacy (2016).

190

(191)  Vt USA seadustiku 42. jaotise § 2000ee-1. See hõlmab näiteks justiitsministeeriumi, sisejulgeoleku ministeeriumi ja FBI-d. Lisaks vastutab sisejulgeoleku ministeeriumis eraelu puutumatuse ametnik eraelu kaitse meetmete säilitamise ja tõhustamise ning läbipaistvuse edendamise eest ministeeriumis (USA seadustiku 6. jaotise § 142, paragrahv 222). Kõigi sisejulgeoleku ministeeriumi süsteemide, tehnoloogia, vormide ja programmide üle, millega kogutakse isikuandmeid või mis avaldavad mõju eraelu puutumatusele, teeb järelevalvet eraelu puutumatuse ametnik, kellel on juurdepääs kõikidele andmetele, aruannetele, audititele, protokollidele, dokumentidele, poliitikamaterjalidele, soovitustele ja muudele ministeeriumi käsutuses olevatele materjalidele, ja vajaduse korral kohtukorralduse alusel. Eraelu puutumatuse ametnik peab igal aastal kongressile aru andma ministeeriumi tegevusest, mis mõjutab eraelu puutumatust, sealhulgas kaebustest eraelu puutumatuse rikkumise kohta.

191

(192)  USA seadustiku 42. jaotise § 2000ee-1 punkt d.

192

(193)  Vt USA seadustiku 42. jaotise § 2000ee-1 punkti f alapunktid 1–2. Näiteks justiitsministeeriumi eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste juhtivametniku ning eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste büroo aruanne, mis hõlmab ajavahemikku 2020. aasta oktoobrist 2021. aasta märtsini, näitab, et korraldati 389 eraelu puutumatuse kontrolli, sealhulgas infosüsteemides ja muudes programmides (https://www.justice.gov/d9/pages/attachments/2021/05/10/2021-4-21opclsection803reportfy20sa1_final.pdf).

193

(194)  2002. aasta sisejulgeoleku seadusega (Homeland Security Act) loodi peainspektori büroo ka sisejulgeoleku ministeeriumis.

194

(195)  Need peainspektorid määratakse ametisse tähtajatult ning neid võib ametist vabastada üksnes president, kes peab ametist vabastamist USA Kongressile kirjalikult põhjendama.

195

(196)  Vt 1978. aasta peainspektori seadus (Inspector General Act of 1978), § 6.

196

(197)  Selle kohta vt näiteks justiitsministeeriumi peainspektori büroo koostatud ülevaade oma soovitustest ja sellest, mil määral on neid ministeeriumide ja asutuste järelmeetmetega rakendatud, https://oig.justice.gov/sites/default/files/reports/22-043.pdf.

197

(198)  Vt 1978. aasta peainspektori seadus (Inspector General Act of 1978), § 4(5), 5. Näiteks avaldas justiitsministeeriumi peainspektori büroo hiljuti oma poolaastaaruande USA Kongressil (1. oktoober 2021 kuni 31. märts 2022, https://oig.justice.gov/node/23596), milles annab ülevaade oma audititest, hindamistest, kontrollidest, eriläbivaatamistest ning justiitsministeeriumi programmide ja toimingute uurimistest. Nende tegevuste hulgas oli ka üks käimasolev endise töövõtja uurimine seoses elektroonilise valve andmete ebaseadusliku avaldamisega (üksikisiku pealtkuulamine), mis viis töövõtja karistamiseni. Peainspektori büroo viis läbi ka justiitsministeeriumi asutuste infoturbeprogrammide ja -tavade uurimise, mis hõlmab asutuste süsteemide representatiivse alamhulga infoturbepoliitika, -menetluste ja -tavade tõhususe katsetamist.

198

(199)  Juhatuse liikmed tuleb valida üksnes nende ametialase kvalifikatsiooni, saavutuste, avaliku maine, kodanikuvabaduste ja eraelu puutumatuse alaste teadmiste ning asjakohaste kogemuste alusel ning sõltumata poliitilistest veendumustest. Ühte parteisse kuuluvaid juhatuse liikmeid ei või ühelgi juhul olla rohkem kui kolm. Juhatuse liikmeks nimetatud isik ei tohi juhatuses töötamise ajal olla föderaalvalitsuse valitud ametnik, teenistuja või töötaja, muul viisil kui juhatuse liikmena. Vt USA seadustiku 42. jaotise § 2000ee punkt h.

199

(200)  USA seadustiku 42. jaotise § 2000ee punkt g.

200

(201)  Vt USA seadustiku 42. jaotise § 2000ee-1 punkti f alapunkti 1 alapunkti A alapunkt iii. Need on vähemalt justiitsministeerium, kaitseministeerium, sisejulgeoleku ministeerium ning lisaks muud ministeeriumid, asutused või täitevvõimu organid, kelle puhul PCLOB seda vajalikuks peab.

201

(202)  USA seadustiku 42. jaotise § 2000ee punkt e.

202

(203)  USA seadustiku 42. jaotise § 2000ee punkt f.

203

(204)  Näiteks korraldavad komiteed temaatilisi kuulamisi (vt nt esindajatekoja kohtukomitee hiljutine kuulamine „digitaalsete haarangute“ teemal, https://judiciary.house.gov/calendar/eventsingle.aspx?EventID=4983), ning korrapärased kuulamised, nt FBI ja justiitsministeeriumi kuulamised, vt https://www.judiciary.senate.gov/meetings/08/04/2022/oversight-of-the-federal-bureau-of-investigation; https://judiciary.house.gov/calendar/eventsingle.aspx?EventID=4966 ja https://judiciary.house.gov/calendar/eventsingle.aspx?EventID=4899.

204

(205)  Vt VI lisa.

205

(206)  OMB ringkirja nr A-130 II liidese punkti 3 alapunktid a ja f, millega nõutakse föderaalasutustelt, et nad tagaksid üksikisikute nõudmisel asjakohase juurdepääsu ja andmete parandamise ning kehtestaksid eraelu puutumatust käsitlevate kaebuste ja taotluste vastuvõtmise ja käsitlemise menetlused.

206

(207)  Vt USA seadustiku 42. jaotise § 2000ee-1 nt justiitsministeeriumi ja sisejulgeoleku ministeeriumi kohta. Vt ka OMB memorandum M-16-24, Role and Designation of Senior Agency Officials for Privacy.

207

Role and Designation of Senior Agency Officials for Privacy

(208)  Selles jaos nimetatud õiguskaitsemehhanismid kehtivad ka siis, kui föderaalasutused koguvad ja kasutavad andmeid tsiviil- ja regulatiivsetel eesmärkidel.

208

(209)  USA seadustiku 5. jaotise § 702.

209

(210)  Üldiselt kohaldatakse kohtulikku läbivaatamist ainult asutuse „lõplikule“ tegevusele ja mitte selle „ettevalmistavale, menetluslikule ega vahepealsele“ tegevusele. Vt USA seadustiku 5. jaotise § 704.

210

(211)  USA seadustiku 5. jaotise § 706 punkti 2 alapunkt A.

211

(212)  USA seadustiku 18. jaotise § 2701–2712.

212

(213)  ECPA kaitseb teabevahetust, mille sisu säilitavad kaks selgelt määratletud liiki võrguteenuse osutajad ja täpsemalt teenuseosutajad, kes pakuvad: i) elektroonilise side teenuseid, näiteks telefoniside või e-post; ii) kaugandmetöötlusteenuseid nagu andmesalvestus või -töötlus.

213

(214)  USA seadustiku 18. jaotise § 2510 jj. Pealtkuulamisseaduse (USA seadustiku 18. jaotise § 2520) kohaselt võib isik, kelle telefonikõnesid, vestlusi või elektroonilist teabevahetust jälgitakse, avalikustatakse või tahtlikult kasutatakse, esitada tsiviilhagi seoses pealtkuulamisseaduse rikkumisega, sealhulgas teatud asjaoludel ühe konkreetse valitsusametniku või Ameerika Ühendriikide vastu. Muude kui sisuandmete kogumise (näiteks IP-aadress, e-posti saaja ja saatja aadress) kohta vt ka väljamineva ja sissetuleva side jälgimise seadmeid käsitlev peatükk jaotises 18 (USA seadustiku 18. jaotise § 3121–3127 ja tsiviilmenetluse kohta § 2707).

214

(215)  USA seadustiku 18. jaotise § 1030. Arvutipettuste ja sellealase kuritarvitamise seaduse kohaselt võib isik esitada hagi ükskõik millise isiku vastu seoses tahtliku volitamata juurdepääsuga (või volitusi ületava juurdepääsuga) andmete saamiseks finantsasutuselt, USA valitsuse arvutisüsteemist või muust konkreetsest arvutist, sealhulgas teatud asjaoludel ühe konkreetse valitsusametniku vastu.

215

(216)  USA seadustiku 28. jaotise § 2671 jj. Föderaalse õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamise seaduse kohaselt võib isik esitada teatud tingimustel hagi Ameerika Ühendriikide vastu seoses „mis tahes valitsusametniku hoolimatu või süülise teo või tegevusetuse tõttu, kui ta tegutseb oma tööülesannete või ametikohustuste raames.

216

(217)  USA seadustiku 12. jaotise § 3401 jj. Finantsandmetega seotud eraelu puutumatuse seaduse kohaselt võib isik esitada teatud tingimustel hagi Ameerika Ühendriikide vastu seoses kaitstud finantsandmete saamise või avalikustamisega nimetatud seadusega vastuolus. Valitsuse juurdepääs kaitstud finantsandmetele on üldiselt keelatud, välja arvatud juhul, kui valitsus kohaldab taotluse suhtes seaduslikku kohtukorraldust või läbiotsimismäärust või piiratud juhtudel ametlikku kirjalikku taotlust ning isikut, kelle kohta käivat teavet taotletakse, teavitatakse sellisest taotlusest.

217

(218)  USA seadustiku 15. jaotise § 1681–1681x. Õiglase krediidiinfo seaduse kohaselt võib isik esitada hagi mis tahes isiku vastu, kes ei ole täitnud tarbijakrediidi aruannete kogumisele, edasijagamisele ja kasutamisele kehtivaid nõudeid (eriti seoses seadusliku loa nõudega), või teatud asjaoludel valitsusasutuse vastu.

218

(219)  USA seadustiku 5. jaotise § 552.

219

(220)  Need erandid on aga piiratud. Näiteks USA seadustiku 5. jaotise § 552 punkti b alapunkti 7 kohaselt FOIA-st tulenevad õigused välistatud „õiguskaitsega seonduvate andmete või teabe korral, ent ainult selles ulatuses, milles nimetatud õiguskaitsega seonduvate andmete või teabe esitamine A) võib põhjendatud eelduse kohaselt täitemenetlust häirida, B) jätaks isiku ilma õigusest õiglasele kohtumenetlusele või sõltumatule kohtumõistmisele, C) võib põhjendatud eelduse kohaselt kujutada endast põhjendamatut eraellu sekkumist, D) võib põhjendatud eelduse kohaselt avalikustada konfidentsiaalse allika, sealhulgas riikliku, kohaliku või välismaise organi või ametiasutuse või eraõigusliku asutuse, kes on andnud konfidentsiaalset teavet, ja juhul kui andmed või teabe on kogunud kriminaalõiguskaitseasutus kriminaalmenetluse raames või amet, mis viib seadusega kooskõlas läbi juurdlust seoses riikliku julgeolekuga, konfidentsiaalsest allikast saadud teabe, E) avalikustaks õiguskaitseasutuste uurimise või süüdistuste esitamise tehnikad ja menetlused või õiguskaitseasutuste uurimise või süüdistuste esitamise juhised, kui selline avalikustamine võiks põhjendatud eelduse kohaselt tuua kaasa seaduse täimisest kõrvalehoidmise, või F) võib põhjendatud eelduse kohaselt seada ohtu mis tahes üksikisiku elu või füüsilise turvalisuse.“ Samuti „[k]ui esitatakse taotlus juurdepääsuks andmetele [mille esitamine võib põhjendatud eelduse kohaselt täitemenetlust häirida] ja – A) uurimine või süüdistuse esitamine hõlmab võimalikku kriminaalõiguse rikkumist ning B) on alust arvata, et i) uurimise või süüdistuse esitamise subjekt ei ole menetlusest teadlik ja ii) andmete olemasolu avalikustamine võib põhjendatud eelduse kohaselt täitemenetlust häirida, võib amet ainult selle aja kestel, kui antud asjaolu eksisteerib, andmetele selle jao nõudeid mitte kohaldada.“ (USA seadustiku 5. jaotise § 552 punkti c alapunkti 1).

220

(221)  USA seadustiku 12. jaotise § 3414; USA seadustiku 15. jaotise § 1681u–1681v ja 18. jaotise § 2709. Vt põhjendus 153.

221

(222)  USA seadustiku 50. jaotise § 1804, mis käsitleb traditsioonilist individualiseeritud elektroonilist valvet.

222

(223)  USA seadustiku 50. jaotise § 1822, mis käsitleb välisluure eesmärgil tehtavaid füüsilisi läbiotsimisi.

223

(224)  USA seadustiku 50. jaotise § 1842 koos § 1841 punktiga 2 ja 18. jaotise paragrahviga 3127, mis käsitleb pealtkuulamisseadmete paigaldamist.

224

(225)  USA seadustiku 50. jaotise § 1861, millega antakse FBI-le luba esitada „taotlus, et saada kohtumäärus, mis lubab ühistransporditeenuse osutajal, avalikul majutusasutusel, füüsilisel hoidlal või sõidukite rendi asutusel avaldada tema valduses olevaid dokumente välisluureteabe kogumiseks või rahvusvahelise terrorismi uurimiseks“.

225

(226)  USA seadustiku 50. jaotise § 1881a, mis võimaldab USA luureühenduse üksustel taotleda USA ettevõtjatelt juurdepääsu teabele, sealhulgas internetisuhtluse sisule, milleks võetakse elektroonilise side ettevõtjaid abi andmisele kohustades sihikule teatavad väljaspool USAd asuvad USA-välised isikud.

226

(227)  USA põhiseaduse artikli II kohaselt kuulub vastutus riigi julgeoleku tagamise, sealhulgas eelkõige välisluureteabe kogumise eest presidendi kui relvajõudude ülemjuhataja pädevusse.

227

(228)  Korraldus EO 12333: United States Intelligence Activities, Federal Register, kd 40, nr 235 (8. detsember 1981, muudetud 30. juulil 2008). Korralduses EO 12333 on üldisemalt määratletud USA luuretegevuse eesmärgid, suunad, ülesanded ja vastutusalad (sealhulgas erinevate luureühenduse üksuste roll) ning sätestatud luuretegevuse üldised parameetrid.

228

(229)  Korraldus EO 14086 asendab presidendi varasema poliitikasuunise PPD-28, välja arvatud selle 3. jagu ja täiendav lisa (millega nõutakse, et luureasutused vaataksid oma signaaliluure prioriteedid ja nõuded igal aastal üle, võttes arvesse signaaliluuretegevusest saadavat kasu USA riiklikele huvidele ning nendest tegevustest tulenevat ohtu) ning 6. jagu (sisaldab üldsätteid), vt riikliku julgeoleku memorandum presidendi poliitikasuunise nr 28 osalise kehtetuks tunnistamise kohta, kättesaadav aadressil https://www.whitehouse.gov/briefing-room/statements-releases/2022/10/07/national-security-memorandum-on-partial-revocation-of-presidential-policy-directive-28/.

229

(230)  Vt korralduse EO 14086 5. jao punkt f, milles selgitatakse, et korralduse kohaldamisala on sama, mis PPD-28-l, mida selle joonealuse märkuse 3 kohaselt kohaldati signaaliluuretegevuse suhtes, mida tehti sideandmete või side kohta teabe kogumiseks, v.a signaaliluuretegevused, mida tehakse signaaliluure võimekuse katsetamiseks või arendamiseks.

230

(231)  Vt selle kohta nt korralduse EO 14086 5. jao punkt h, milles selgitatakse, et korralduses sätestatud kaitsemeetmed loovad juriidilise õiguse ja üksikisikud saavad nõuda nende täitmisele pööramist õiguskaitsemehhanismi kaudu.

231

(232)  Vt korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti iv alapunkt C.

232

(233)  https://www.intel.gov/ic-on-the-record-database/results/oversight/1278-odni-releases-ic-procedures-implementing-new-safeguards-in-executive-order-14086.

233

(234)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti a alapunkt i.

234

(235)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti a alapunkt ii.

235

(236)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti a alapunkti ii alapunkt A. Alati ei olegi nõutav, et signaaliluure oleks ainuke vahend kinnitatud luureprioriteedi aspektide edendamiseks. Näiteks võib signaaliluureandmete kogumist kasutada alternatiivsete valideerimisviiside tagamiseks (nt muudest luureallikatest saadud teabe kinnitamiseks) või samale teabele usaldusväärse juurdepääsu säilitamiseks (korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti i alapunkt A).

236

(237)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti a alapunkt ii alapunkt B.

237

(238)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti a alapunkt ii alapunkt B.

238

(239)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti a alapunkt iii koosmõjus paragrahvi 2 punktiga d.

239

(240)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti b alapunkt i. Kuna täidesaatvas korralduses on sätestatud õiguspäraste eesmärkide kindlapiiriline loetelu, mis ei hõlma võimalikke tulevasi ohte, nähakse korraldusega presidendile ette võimalus seda loetelu ajakohastada, kui ilmnevad uued riikliku julgeoleku nõuded, näiteks uued ohud riigi julgeolekule. Sellised ajakohastused tuleb põhimõtteliselt üldsusele avalikustada, välja arvatud juhul, kui president otsustab, et avalikustamine ohustab USA riiklikku julgeolekut (korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti b alapunkti i alapunkt B).

240

(241)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti b alapunkt ii.

241

(242)  Riikliku julgeoleku seaduse (National Security Act) paragrahv 102A ja korralduse EO 14086 2. jao punkti b alapunkt iii.

242

(243)  Erandjuhtudel (eelkõige siis, kui sellist protsessi ei saa läbi viia uue või areneva luureandmete vajaduse tõttu), võib sellised prioriteedid määrata otse luureühenduse president või luureühenduse mõne üksuse juht, kes põhimõtteliselt peab kohaldama samu kriteeriume, mida on kirjeldatud paragrahvi 2 punkti b alapunkti iii alapunkti A alapunktides 1–3, vt korralduse EO 14086 4. jao alapunkt n.

243

(244)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti b alapunkti iii alapunkt C.

244

(245)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkt b ja punkti c alapunkt i alapunkt A.

245

(246)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti i alapunkt A.

246

(247)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti i alapunkt A.

247

(248)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti i alapunkt B.

248

(249)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti i alapunkt B.

249

(250)  St signaaliluure andmete ulatuslik kogumine, mis tehnilistel või operatiivsetel kaalutlustel toimub ilma kategooriate kasutamiseta (nt kasutamata eritunnuseid, valikukriteeriume), vt korralduse EO 14086 paragrahvi 4 punkt b. Korralduse EO 14086 kohaselt ja nagu on selgitatud põhjenduses 141, toimub andmete masskogumine korralduse EO 12333 alusel ainult siis, kui see on vajalik spetsiifiliste kinnitatud luureprioriteetide edendamiseks, ning sellele kehtivad paljud piirangud ja kaitsemeetmed, mille eesmärk on tagada, et andmetele juurdepääs ei oleks valimatu. Seetõttu tuleb masskogumist vastandada üldisel alusel ja valimatult toimuvale kogumisele (massjälgimine) ilma piirangute ja kaitsemeetmeteta.

250

(251)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti ii alapunkt A.

251

(252)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti ii alapunkt A.

252

(253)  Korralduses EO 14086 sätestatud masskogumise reeglid kehtivad ka signaaliluure andmete sihitud kogumisele, mille puhul kasutatakse ajutiselt andmeid, mis saadi ilma kategooriateta (nt konkreetsed valikutingimused või identifikaatorid), st masskogumise teel (mis on võimalik ainult väljaspool Ameerika Ühendriikide territooriumi). See ei kehti juhul, kui selliseid andmeid kasutatakse ainult signaaliluure andmete sihitud kogumise algse tehnilise etapi toetamiseks, neid säilitatakse vaid lühikest aega, mis on vajalik selle etapi lõpuleviimiseks, ja kustutatakse seejärel kohe (korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti ii alapunkt D). Sel juhul on esialgse, ilma kategooriateta kogumise ainus eesmärk võimaldada teabe sihipärast kogumist, rakendades konkreetset identifikaatorit või valikukriteeriumi. Sellise stsenaariumi korral sisestatakse valitsuse andmebaasidesse ainult teatavale kategooriale vastavad andmed, ülejäänud andmed aga hävitatakse. Seetõttu reguleerivad sellist sihitud kogumist endiselt signaaliluure andmete kogumise suhtes kehtivad üldreeglid, sh korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punktid a–b ja paragrahvi 2 punkti c alapunkt i.

253

(254)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti ii alapunkt A.

254

(255)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti ii alapunkt B. Kui ilmnevad uued riikliku julgeoleku vajadused, näiteks uued ohud riiklikule julgeolekule, võib president seda nimekirja ajakohastada. Sellised ajakohastused tuleb põhimõtteliselt üldsusele avalikustada, välja arvatud juhul, kui president otsustab, et selline avalikustamine ohustab USA riiklikku julgeolekut (korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti ii alapunkt C). Masskogutud andmete päringute kohta vt korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti iii alapunkt D.

255

(256)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti a alapunkti ii alapunkt A koostoimes paragrahvi 2 punkti c alapunkti iii alapunktiga D. Vt ka VII lisa.

256

(257)  USA seadustiku 50. jaotise § 1881.

257

(258)  USA seadustiku 50. jaotise § 1881a punkt a. Seega, nagu on märkinud eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste järelevalve komisjon (Privacy and Civil Liberties Oversight Board, PCLOB), on paragrahvi 702 alusel toimuv luure „suunatud üksnes konkreetsetele [USA-välistele] isikutele, kelle kohta on tehtud individuaalne otsus“ (eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste järelevalve komisjon, Report on the Surveillance Program Operated Pursuant to Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act (aruanne FISA paragrahvi 702 alusel läbi viidud luureprogrammi kohta), 2. juuli 2014, paragrahvi 702 kohane aruanne, lk 111). Vt ka NSA CLPO, NSA’s Implementation of Foreign Intelligence Surveillance Act, paragrahv 702, 16. aprill 2014. Mõiste „elektroonilise side teenuse osutaja“ on määratletud USA seadustikus (USA seadustiku 50. jaotise § 1881 punkti a alapunkt 4).

258

(259)  USA seadustiku 50. jaotise § 1881a punkt g.

259

(260)  FISC koosneb kohtunikest, kelle nimetab ametisse Ameerika Ühendriikide ülemkohtu esimees USA ringkonnakohtu kohtunike hulgast, kelle on eelnevalt ametisse nimetanud president ja kinnitanud senat. Kohtunikud nimetatakse ametisse eluaegselt, neid saab ametist vabastada üksnes mõjuvatel põhjustel ning nende ametiaeg FISC-s kestab seitse aastat ega kattu teiste kohtunike ametiajaga. FISA kohaselt tuleb kohtunikud määrata vähemalt seitsmest erinevast USA kohturingkonnast. Vt USA seadustiku 50. jaotise § 1803 punkt a. Kohtunikke abistavad kogenud kohtunikuabid, kes moodustavad kohtu juriidilise personali ning valmistavad ette kogumistaotluste õiguslikud analüüsid. Vt USA välisluure järelevalve kohtu eesistuja Reggie B. Waltoni kiri USA senati kohtukomitee eesistujale Patrick J. Leahyle (29. juuli 2013) (edaspidi „Waltoni kiri“), lk 2, kättesaadav aadressil https://fas.org/irp/news/2013/07/fisc-leahy.pdf.

260

(261)  FISCR koosneb kohtunikest, kelle nimetab ametisse Ameerika Ühendriikide ülemkohtu esimees USA ringkonna- või apellatsioonikohtute kohtunike hulgast, ja nende kohtunike ametiaeg kestab seitse aastat ega kattu teiste kohtunike ametiajaga. Vt USA seadustiku 50. jaotise § 1803 punkt b.

261

(262)  Vt USA seadustiku 50. jaotise § 1803 punkt b, § 1861 a punkt f, § 1881 a punkt h, 1881 a punkti i alapunkt 4.

262

(263)  USA seadustiku 50. jaotise § 1803 punkti i alapunkt 1, alapunkti 3 alapunkt A.

263

(264)  USA seadustiku 50. jaotise § 1803 punkti i alapunkti 2 alapunkt A.

264

(265)  USA seadustiku 50. jaotise § 1803 punkti i alapunkti 2 alapunkt B.

265

(266)  Vt nt FISC 18. oktoobri 2018. aasta arvamus, kättesaadav aadressil athttps://www.intelligence.gov/assets/documents/702%20Documents/declassified/2018_Cert_FISC_Opin_18Oct18.pdf, mida välisluure järelevalve apellatsioonikohus kinnitas oma 12. juuli 2019. aasta arvamuses, mis on kättesaadav aadressil athttps://www.intelligence.gov/assets/documents/702%20Documents/declassified/2018_Cert_FISCR_Opinion_12Jul19.pdf.

266

(267)  Vt nt FISC, Memorandum Opinion and Order at 35 (18. november 2020) (üldsusele avalikustamise luba antud 26. aprillil 2021) (D lisa).

267

(268)  USA seadustiku 50. jaotise § 1881a punkt a, Procedures used by the National Security Agency for Targeting Non-United States Persons Reasonably Believed to be Located outside the United States to Acquire Foreign Intelligence Information Pursuant to Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act of 1978 (Menetlused, mida riiklik julgeolekuasutus (NSA) kasutab välisluureteabe hankimiseks mitte-ameeriklastelt, kelle puhul on piisavalt alust arvata, et nad asuvad väljaspool Ameerika Ühendriike, 1978. aasta välisluure jälitustegevuse seaduse paragrahvi 702 kohaselt), muudetud redaktsioonis, märts 2018 (NSA sihtimismenetlused), kättesaadav aadressil https://www.intelligence.gov/assets/documents/702%20Documents/declassified/2018_Cert_NSA_Targeting_27Mar18.pdf, lk 1–4, täpsemad selgitused PCLOBi aruandes, lk 41–42.

268

(269)  NSA sihtimismenetlused, lk 4.

269

(270)  Vt PCLOB, paragrahvi 702 kohane aruanne, lk 32–33, 45 ja seal sisalduvad viited. Vt ka Semiannual Assessment of Compliance with Procedures and Guidelines Issues Pursuant to Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act (välisluure jälitustegevuse seaduse paragrahvi 702 kohane poolaasta hindamine menetluste ja juhiste järgimise kohta), esitanud justiitsminister ja riiklik luurejuht, aruandeperiood: 1. detsember 2016 kuni 31. mai 2017, lk 41 (oktoober 2018), kättesaadav aadressil https://www.dni.gov/files/icotr/18th_Joint_Assessment.pdf.

270

(271)  PCLOB, paragrahvi 702 kohane aruanne, lk 42–43.

271

(272)  NSA sihtimismenetlused, lk 2.

272

(273)  PCLOB, paragrahvi 702 kohane aruanne, lk 46. Näiteks peab NSA kontrollima, et sihtmärgi ja identimistunnuse vahel on seos, dokumenteerima välisluureandmed, mida loodetakse saada, selle teabe peavad läbi vaatama ja kinnitama kaks NSA vanemanalüütikut ning kogu protsessi jälgitakse edaspidi ODNI ja justiitsministeeriumi vastavuskontrolli abil. Vt NSA CLPO, NSA, Implementation of Foreign Intelligence Surveillance Act Section 702, 16. aprill 2014.

273

(274)  USA seadustiku 50. jaotise § 1881a punkt h.

274

(275)  NSA sihtimismenetlused, lk 8. Vt ka PCLOBi paragrahvi 702 kohane aruanne, lk 46. Kirjaliku põhjenduse esitamata jätmine on dokumenteerimise nõuetele mittevastavuse juhtum, millest tuleb teatada FISC-le ja USA Kongressile. Vt Semiannual Assessment of Compliance with Procedures and Guidelines Issues Pursuant to Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act (välisluure jälitustegevuse seaduse paragrahvi 702 kohane poolaasta hindamine menetluste ja juhiste järgimise kohta), esitanud justiitsminister ja riiklik luurejuht, aruandeperiood: 1. detsember 2016 kuni 31. mai 2017, lk 41 (oktoober 2018), justiitsministeeriumi/ODNI vastavusaruanne FISC-le ajavahemiku 2016. aasta detsember kuni 2017. aasta mai kohta, lk A-6, kättesaadav aadressil https://www.dni.gov/files/icotr/18th_Joint_Assessment.pdf.

275

(276)  Vt USA valitsuse esildis välisluure järelevalve kohtule, 2015 Summary of Notable Section 702 Requirements (2015. aasta kokkuvõte paragrahvi 702 olulistest nõuetest), lk 2–3 (15. juuli 2015) ja VII lisas esitatud teave.

276

(277)  Vt USA valitsuse esildis välisluure järelevalve kohtule, 2015 Summary of Notable Section 702 Requirements (2015. aasta kokkuvõte paragrahvi 702 olulistest nõuetest), lk 2–3 (15. juuli 2015), milles on märgitud, et „[kui] valitsus leiab hiljem, et sihtmärgi identimistunnuse jätkuva rakendamise tulemusena eeldatavasti välisluureteavet ei saa, tuleb seotud ülesanne kiiresti peatada ja sellega viivitamine võib põhjustada vastavusega seotud juhtumi, millest tuleb teatada“. Vt ka VII lisas esitatud teave.

277

(278)  PCLOB, paragrahvi 702 kohane aruanne, lk 70–72; Ameerika Ühendriikide välisluure jälitustegevuse kohtu kodukorra artikli 13 punkt b, kättesaadav aadressil https://www.fisc.uscourts.gov/sites/default/files/FISC%20Rules%20of%20Procedure.pdf.

278

(279)  Vt ka justiitsministeeriumi/ODNI vastavusaruanne FISC-le ajavahemiku 2016. aasta detsember kuni 2017. aasta mai kohta, lk A-6.

279

(280)  USA seadustiku 50. jaotise § 1874.

280

(281)  USA seadustiku 50. jaotise § 1842 punkti c alapunkt 3 ja mis puudutab riikliku julgeoleku teabenõudeid, siis USA seadustiku 12. jaotise § 3414 punkti a alapunkt 2; USA seadustiku 15. jaotise § 1681u; USA seadustiku 15. jaotise § 1681v punkt a ja USA seadustiku 18. jaotise § 2709 punkt a.

281

(282)  
  „Võõrvõimu agent“ võib olla USA-väline isik, kes on seotud rahvusvahelise terrorismi või massihävitusrelvade rahvusvahelise levikuga (sealhulgas ettevalmistav tegevus) (USA seadustiku 50. jaotise § 1801 punkti b alapunkt 1).

282

(283)  USA seadustiku 50. jaotise § 1804. Vt valikukriteeriumide kohta ka § 1841 lõige 4.

283

(284)  USA seadustiku 50. jaotise § 1821 lõige 5.

284

(285)  USA seadustiku 50. jaotise § 1823 punkt a.

285

(286)  USA seadustiku 50. jaotise § 1842 koos § 1841 lõikega 2 ning 18. jaotise paragrahv 3127.

286

(287)  USA seadustiku 50. jaotise § 1862.

287

(288)  USA seadustiku 50. jaotise § 1861–1862.

288

(289)  USA seadustiku 50. jaotise § 1862 punkt b.

289

(290)  USA seadustiku 12. jaotise § 3414; USA seadustiku 15. jaotise § 1681u–1681v ja 18. jaotise § 2709.

290

(291)  USA seadustiku 18. jaotise § 2709 punkt b.

291

(292)  nt USA seadustiku 18. jaotise § 2709 punkt d.

292

(293)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti iii alapunkti B alapunkt 1. Vt ka riikliku julgeoleku seaduse VIII jaotis (salastatud teabele juurdepääsu nõuete kohta), korralduse EO 12333 paragrahv 1.5 (mis kohustab luureühenduse asutuste juhte järgima teabe jagamise ja infoturbe suuniseid, teabe privaatsuse ja muid õiguslikke nõudeid), riikliku julgeoleku poliitikasuunis nr 42 „National Policy for the Security of National Security Telecommunications and Information Systems“ (Riiklik julgeolekupoliitika telekommunikatsiooni- ja infosüsteemide turvalisuse tagamiseks) (mis juhendab riiklike julgeolekusüsteemide komiteed andma täitevametitele ja -asutustele suuniseid riiklike turvasüsteemide turvalisuse kohta) ja riikliku julgeoleku memorandum nr 8, „Improving the Cybersecurity of National Security, Department of Defense, and Intelligence Community Systems“ (Riikliku julgeoleku, kaitseministeeriumi ja luureühenduse süsteemide küberturvalisuse parandamine) (kehtestatakse ajakavad ja juhised küberturvalisuse nõuete rakendamiseks riiklikes julgeolekusüsteemides, sealhulgas mitmikautentimine, krüpteerimine, pilvetehnoloogiad ja lõpp-punkti tuvastamise teenused).

293

(294)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti iii alapunkti B alapunkt 2. Lisaks võib isikuandmetele, mille säilitamise kohta ei ole lõplikku otsust tehtud, pääseda juurde ainult selleks, et sellist otsust teha või selle tegemist toetada või täita volitatud haldus-, katsetamis-, arendus-, turva- või järelevalveülesandeid (korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti iii alapunkti B alapunkt 3).

294

(295)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti d alapunkt ii.

295

(296)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti iii alapunkt C.

296

(297)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti iii alapunkti A alapunkti 2 alapunktid a–c. Üldisemalt peab iga asutus kehtestama põhimõtted ja menetlused, mille eesmärk on minimeerida signaaliluure teel kogutud isikuandmete levitamist ja säilitamist (korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti iii alapunkt A).

297

(298)  Vt nt 2015. eelarveaastaks vastu võetud luuretegevuse lubamise seaduse (Intelligence Authorization Act) paragrahv 309; minimeerimismenetlused, mille eri luureasutused on vastu võtnud FISA paragrahvi 702 alusel ja mille FISC on heaks kiitnud; justiitsministri ja föderaalregistrite seadusega heaks kiidetud menetlused (mis nõuavad, et USA föderaalasutused, sealhulgas riiklikud julgeolekuasutused, kehtestaksid oma dokumentide säilitustähtajad, mille peab heaks kiitma Ameerika Ühendriikide rahvusarhiiv).

298

(299)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti iii alapunkti A alapunkti 1 alapunkt a ja paragrahvi 5 punkt d koostoimes korralduse 12333 paragrahviga 2.3.

299

(300)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti iii alapunkti A alapunkti 1 alapunktid b ja e.

300

(301)  Vt nt peaprokuröri suunised riigisiseste FBI operatsioonide kohta (AGG-DOM), kus on näiteks ette nähtud, et FBI võib teavet levitada ainult siis, kui teabe saajal on vaja seda teada oma ülesannete täitmiseks või üldsuse kaitsmiseks.

301

(302)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti iii alapunkti A alapunkti 1 alapunkt c. Näiteks võivad luureasutused levitada teavet kriminaaluurimise või kuriteoga seotud asjaolude kohta, sealhulgas näiteks levitada hoiatusi tapmisähvarduste, raskete kehavigastuste tekitamise või inimröövi kohta; levitada teavet küberohtude, intsidentide või sissetungimisele reageerimise kohta ning teavitada ohvreid või potentsiaalseid ohvreid kuriteost.

302

(303)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti iii alapunkti A alapunkti 1 alapunkt d.

303

(304)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti c alapunkti iii alapunkt E.

304

(305)  Vt CNSSi poliitikasuunised nr 22, Küberturvalisuse riskijuhtimise poliitika (Cybersecurity Risk Management Policy) ja CNSSi juhis nr 1253, millega antakse üksikasjalikud juhised riiklikes turvasüsteemides rakendatavate turvameetmete kohta.

305

(306)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti d alapunkti i alapunktid A–B.

306

(307)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti d alapunkti i alapunktid B–C.

307

(308)  St USA kohaldatava õiguse süsteemne või tahtlik järgimata jätmine, mis võib kahtluse alla seada luureühenduse mõne üksuse maine või terviklikkuse või muul viisil seada kahtluse alla luureühenduse tegevuse asjakohasuse, sealhulgas mis tahes oluline mõju asjaomase isiku või asjaomaste isikute eraelu puutumatusele ja kodanikuvabadustega seotud huvidele, vt korralduse EO 14086 paragrahvi 5 punkt l.

308

(309)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti d alapunkt iii.

309

(310)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 2 punkti d alapunkti i alapunkt B.

310

(311)  Vt USA seadustiku 42. jaotise § 2000ee-1. Nende hulgas on näiteks USA välisministeerium, justiitsministeerium, sisejulgeoleku ministeerium, kaitseministeerium, NSA, Luure Keskagentuur (CIA), FBI ja ODNI.

311

(312)  Vt korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkt c.

312

(313)  USA seadustiku 42. jaotise § 2000ee-1 punkt d.

313

(314)  Vt USA seadustiku 42. jaotise § 2000ee-1 punkti f alapunktid 1, 2. Näiteks NSA kodanikuvabaduste, eraelu puutumatuse ja läbipaistvuse büroo aruandest, mis hõlmab ajavahemikku 2021. aasta jaanuarist 2021. aasta juunini, tuleb välja, et asutus korraldas erinevates kontekstides 591 kodanikuvabadustele ja eraelu puutumatusele avalduva mõju läbivaatamist, nt seoses kogumistoimingute, teabe jagamise korralduse ja otsustega, andmete säilitamise otsustega jms, võttes arvesse erinevaid tegureid, nagu tegevusega seotud teabe hulk ja liik, kaasatud isikud, andmete eesmärk ja eeldatav kasutamine, kaitsemeetmed võimalike privaatsusriskide maandamiseks jne (https://media.defense.gov/2022/Apr/11/2002974486/-1/-1/1/REPORT%207_CLPT%20JANUARY%20-%20JUNE%202021%20_FINAL.PDF). Samamoodi annavad CIA eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste büroo aruanded, mis hõlmavad ajavahemikku 2019. aasta jaanuarist juunini, teavet büroo järelevalvetegevuse kohta, nt justiitsministri suunistele vastavuse kontroll vastavalt korraldusele EO 12333 seoses teabe säilitamise ja levitamisega, PPD-28 rakendamiseks antud juhised ning andmetega seotud rikkumiste tuvastamise ja kõrvaldamise nõuded ning isikuandmete kasutamise ja käitlemise läbivaatamised (https://www.cia.gov/static/9d762fbef6669c7e6d7f17e227fad82c/2019-Q1-Q2-CIA-OPCL-Semi-Annual-Report.pdf).

314

(315)  Peainspektori nimetab ametisse president ja kinnitab senat ning teda saab ametist vabastada ainult president.

315

(316)  Need peainspektorid määratakse ametisse tähtajatult ning neid võib ametist vabastada üksnes president, kes peab ametist vabastamist USA Kongressile kirjalikult põhjendama. See ei tähenda, et nad on oma tegevuses täiesti vabad. Teatavatel juhtudel võib organisatsiooni juht keelata peainspektoril auditi või uurimise algatamise, tegemise või lõpuleviimise, kui seda peetakse vajalikuks oluliste riiklike (julgeolekuga seotud) huvide kaitsmiseks. Ent selle õiguse kasutamisest tuleb teatada USA Kongressile, kes võib asjaomase juhi sel alusel vastutusele võtta. Vt nt 1978. aasta peainspektori seaduse (Inspector General Act of 1978) § 8 (kaitseministeeriumi kohta); § 8E (justiitsministeeriumi kohta), § 8G punkti d alapunkti 2 alapunktid A, B (NSA kohta); USA seadustiku 50. jaotise § 403q punkt b (CIA kohta); 2010. eelarveaastaks vastu võetud seadus luuretegevuse lubamise kohta (Intelligence Authorization Act For Fiscal Year 2010), paragrahvi 405 punkt f (luureühenduse kohta).

316

(317)  1978. aasta peainspektori seadus (muudetud), Pub. L. 117–108, 8. aprill 2022. Näiteks nagu on selgitatud NSA peainspektori poolaastaaruannetes USA Kongressile ajavahemiku 1. aprillist 2021 kuni 31. märtsini 2022 kohta, hindas NSA peainspektor korralduse 12333 alusel kogutud USA isikuandmete käitlemist, signaaliluure andmete puhastamise protsessi, NSA kasutatavat automaatset sihtimisvahendit ning vastavust dokumenteerimise ja päringute tegemise reeglitele seoses FISA paragrahvi 702 kohase andmete kogumisega, ning andis sellega seoses mitu soovitust (vt https://oig.nsa.gov/Portals/71/Reports/SAR/NSA%20OIG%20SAR%20-%20APR%202021%20-%20SEP%202021%20-%20Unclassified.pdf?ver=IwtrthntGdfEb-EKTOm3gg%3d%3d, lk 5–8 ja https://oig.nsa.gov/Portals/71/Images/NSAOIGMAR2022.pdf?ver=jbq2rCrJ00HJ9qDXGHqHLw%3d%3d×tamp=1657810395907, lk 10–13). Vt ka luureühenduse peainspektori hiljutised auditid ja uurimised infoturbe ja salastatud riikliku julgeolekuteabe loata avalikustamise kohta (https://www.dni.gov/files/ICIG/Documents/Publications/Semiannual%20Report/2021/ICIG_Semiannual_Report_April_2021_to_September_2021.pdf, lk 8, 11 ja https://www.dni.gov/files/ICIG/Documents/News/ICIGNews/2022/Oct21_SAR/Oct%202021-Mar%202022%20ICIG%20SAR_Unclass_FINAL.pdf, lk 19–20).

317

(318)  Vt 1978. aasta peainspektori seadus (Inspector General Act of 1978), § 6.

318

(319)  Vt samas § 4, 6–5.

319

(320)  Peainspektorite aruannete ja soovituste alusel võetud järelmeetmete kohta vt nt vastus justiitsministeeriumi peainspektori aruandele, milles leiti, et 2014.–2019. aastal FISC-le esitatud taotlustes ei olnud FBI piisavalt läbipaistev, mis tõi kaasa reformid nõuete täitmise, järelevalve ja aruandekohustuse tõhustamiseks FBIs (nt FBI direktor andis korralduse teha rohkem kui 40 parandusmeedet, sealhulgas 12 parandusmeedet, mis olid otseselt seotud FISA kohase dokumenteerimise, järelevalve, toimikute haldamise, koolituse ja auditite protsessiga) (vt https://www.justice.gov/opa/pr/department-justice-and-federal-bureau-investigation-announce-critical-reforms-enhance ja https://oig.justice.gov/reports/2019/o20012.pdf). Vt ka näiteks justiitsministeeriumi peainspektori audit FBI õigusnõuniku büroo rollide ja kohustuste kohta FBI riikliku julgeolekualase tegevusega seotud kohaldatavate seaduste, põhimõtete ja menetluste järgimise kontrollimisel ning 2. lisa, mis sisaldab FBI kirja, milles nõustutakse kõigi soovitustega. Sellega seoses annab 3. liide ülevaate järelmeetmetest ja teabest, mida peainspektor FBI-lt nõudis, et ta saaks oma soovituste menetluse lõpetada (https://oig.justice.gov/sites/default/files/reports/22-116.pdf).

320

(321)  Vt 1978. aasta peainspektori seadus (Inspector General Act of 1978), § 4(5), 5.

321

(322)  Vt korraldus EO 13462.

322

(323)  Korralduse EO 12333 paragrahvi 1.6 punkt c.

323

(324)  Korralduse EO 13462 paragrahvi 8 punkt a.

324

(325)  Korralduse EO 13462 paragrahvi 6 punkt b.

325

(326)  USA seadustiku 42. jaotise § 2000ee punkt g.

326

(327)  Vt USA seadustiku 42. jaotise § 2000ee-1 punkti f alapunkti 1 alapunkti A alapunkt iii. Need on vähemalt justiitsministeerium, kaitseministeerium, sisejulgeoleku ministeerium, riiklik luurejuht ja Luure Keskagentuur ning lisaks muud ministeeriumid, asutused või täitevvõimu organid, kelle puhul PCLOB seda vajalikuks peab.

327

(328)  USA seadustiku 42. jaotise § 2000ee punkt e.

328

(329)  USA seadustiku 42. jaotise § 2000ee punkt f.

329

(330)  Kättesaadav aadressil https://www.pclob.gov/Oversight.

330

(331)  USA seadustiku 50. jaotise § 3091.

331

(332)  Näiteks korraldavad komiteed temaatilisi kuulamisi (vt nt esindajatekoja kohtukomitee hiljutine kuulamine „digitaalsete haarangute“ teemal, https://judiciary.house.gov/calendar/eventsingle.aspx?EventID=4983, ning esindajatekoja luurekomitee kuulamine tehisintellekti kasutamise kohta luureühenduses, https://docs.house.gov/Committee/Calendar/ByEvent.aspx?EventID=114263), korrapäraseid järelevalveteemalisi kuulamisi, nt FBI ja justiitsministeeriumi riiklik julgeoleku osakonna kuulamised, vt https://www.judiciary.senate.gov/meetings/08/04/2022/oversight-of-the-federal-bureau-of-investigation; https://judiciary.house.gov/calendar/eventsingle.aspx?EventID=4966 ja https://judiciary.house.gov/calendar/eventsingle.aspx?EventID=4899. Uurimise näitena vt senati luurekomitee uurimist Venemaa sekkumise kohta 2016. aasta USA valimistesse, vt https://www.intelligence.senate.gov/publications/report-select-committee-intelligence-united-states-senate-russian-active-measures. Aruandluse kohta vt nt ülevaade senatile komitee (järelevalve)tegevusest senati luurekomitee aruandes ajavahemiku 4. jaanuarist 2019 kuni 3. jaanuarini 2021 kohta, https://www.intelligence.senate.gov/publications/report-select-committee-intelligence-united-states-senate-covering-period-january-4.

332

(333)  Vt USA seadustiku 50. jaotise § 3091 punkti a alapunkt 1. See säte sisaldab üldnõudeid seoses kongressi järelevalvega riikliku julgeoleku valdkonnas.

333

(334)  Vt USA seadustiku 50. jaotise § 3091 punkt b.

334

(335)  Vt USA seadustiku 50. jaotise § 1808, 1846, 1862, 1871, 1881f.

335

(336)  Vt USA seadustiku 50. jaotise § 1881f.

336

(337)  Vt USA seadustiku 50. jaotise § 1881a lõike l punkt 1.

337

(338)  USA seadustiku 50. jaotise § 1873 punkt b. Lisaks on paragrahvis 402 sätestatud, et „riiklik luurejuht korraldab justiitsministriga kooskõlastatult salastatusest vabastamise läbivaatamise kõikidele välisluure järelevalve kohtu või (paragrahvis 601(e) sätestatud) välisluure järelevalve apellatsioonikohtu otsustele, määrustele ja arvamustele, milles on oluliselt sisustatud või tõlgendatud õigusnorme, sealhulgas uudsel või olulisel viisil sisustatud või tõlgendatud mõistet „konkreetne valikutingimus“, ning avalikustab selle läbivaatamise tulemustest lähtuvalt need otsused, määrused või arvamused võimalikult suures ulatuses“.

338

(339)  USA seadustiku 50. jaotise § 1873 punkti b alapunkt 7 ja § 1874.

339

(340)  https://www.dni.gov/index.php/ic-legal-reference-book/the-principles-of-intelligence-transparency-for-the-ic.

340

(341)  Vt „IC on the Record“, kättesaadav aadressil https://icontherecord.tumblr.com/.

341

(342)  Varem on FISC järeldanud, et „[kohtu] jaoks on ilmne, et rakendusasutused, nagu ka [ODNI] ja [justiitsministeeriumi riikliku julgeoleku osakond] pühendavad märkimisväärseid ressursse oma nõuetele vastavuse ja järelevalve kohustuste täitmiseks vastavalt paragrahvile 702. Üldjuhul tuvastatakse mittevastavuse juhtumid viivitamata ja võetakse asjakohaseid parandusmeetmeid, sealhulgas eemaldatakse teave, mis on saadud nõuetele mittevastavalt või mille suhtes kehtivad muul viisil hävitamisnõuded.“ FISA kohus, Memorandum Opinion and Order [pealkirja on muudetud] (2014), kättesaadav aadressil https://www.dni.gov/files/documents/0928/FISC%20Memorandum%20Opinion%20and%20Order%2026%20August%202014.pdf.

342

(343)  Vt nt justiitsministeeriumi/ODNI FISA paragrahvi 702 kohane vastavusaruanne FISC-le ajavahemiku 2018. aasta juuni kuni november kohta, lk 21–65.

343

(344)  USA seadustiku 50. jaotise § 1803 punkt h. Vt ka PCLOBi paragrahvi 702 kohane aruanne, lk 76. Vt lisaks FISC 3. oktoobri 2011. aasta memorandum arvamuse ja määruse kohta (Memorandum Opinion and Order), mis on näide puuduste kõrvaldamise korraldusest, millega pandi valitsusele kohustus tuvastatud puudused 30 päeva jooksul parandada. Kättesaadav aadressil https://www.dni.gov/files/documents/0716/October-2011-Bates-Opinion-and%20Order-20140716.pdf. Vt Waltoni kiri, punkt 4, lk 10–11. Vt ka FISC 18. oktoobri 2018. aasta arvamus, kättesaadav aadressil https://www.intelligence.gov/assets/documents/702%20Documents/declassified/2018_Cert_FISC_Opin_18Oct18.pdf, mida välisluure järelevalve apellatsioonikohus kinnitas oma 12. juuli 2019. aasta arvamuses, kättesaadav aadressil https://www.intelligence.gov/assets/documents/702%20Documents/declassified/2018_Cert_FISCR_Opinion_12Jul19.pdf, ja milles FISC andis muu hulgas valitsusele korralduse täita teatavad FISC teavitamise, dokumenteerimise ja aruandluse nõuded.

344

(345)  Vt nt FISC, Memorandum Opinion and Order 76 (6. detsember 2019) (avaldamine lubatud 4. septembril 2020), milles FISC tegi valitsusele ülesandeks esitada 28. veebruariks 2020 kirjalik aruanne sammude kohta, mida valitsus on astunud, et parandada nende aruannete kindlakstegemise ja eemaldamise protsesse, mis on koostatud FISA paragrahvi 702 kohase teabe põhjal ja mis kutsuti tagasi vastavuse põhjustel, samuti muude küsimuste kohta. Vt ka VII lisa.

345

(346)  Vt VII lisa.

346

(347)  Vt korralduse EO 14086 paragrahvi 4 punkti k alapunkt iv, milles on sätestatud, et õiguskaitsemehhanismile peab kaebuse esitama kaebuse esitaja, kes tegutseb enda nimel (st mitte valitsuse, valitsusvälise või valitsustevahelise organisatsiooni esindajana). Mõiste „negatiivselt mõjutanud“ ei kohusta kaebuse esitajat hüvitamismehhanismidele juurdepääsu saamiseks teatavat künnist täitma (vt selle kohta põhjendus 178). Pigem selgitab see, et ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnikul ja andmekaitseasju läbivaataval kohtul on volitused heastada signaaliluuretegevust reguleerivate USA seaduste rikkumisi, mis kahjustavad kaebuse esitaja eraelu puutumatust ja kodanikuvabadusi. Seevastu ei kuulu ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametniku ja andmekaitseasju läbivaatava kohtu pädevusse kohaldatava USA õiguse selliste nõuete rikkumised, mis ei ole mõeldud üksikisikute kaitsmiseks (nt eelarvenõuded).

347

(348)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkt f.

348

(349)  https://www.justice.gov/opcl/executive-order-14086.

349

(350)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 4 punkti d alapunkt v.

350

(351)  Vt korralduse EO 14086 paragrahvi 4 punkti k alapunktid i–iv.

351

(352)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti c alapunkt iv. Vt ka 1947. aasta riikliku julgeoleku seadus (National Security Act), USA seadustiku 50. jaotise § 403-3d, paragrahv 103D, mis käsitleb kodanikuvabaduste kaitse ametniku rolli ODNIs.

352

(353)  USA seadustiku 50. jaotise § 3029 punkt b.

353

(354)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti c alapunkt iv.

354

(355)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti c alapunkt iii.

355

(356)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti c alapunkt iv.

356

(357)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti c alapunkti i alapunkti B alapunktid i ja iii.

357

(358)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti c alapunkt i.

358

(359)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 4 punkt a.

359

(360)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti c alapunkt d.

360

(361)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti c alapunkt i alapunktid F–G.

361

(362)  Vt korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti c alapunkti i alapunkt D.

362

(363)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti c alapunkt E alapunkt 1.

363

(364)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti c alapunkt E alapunktid 2–3.

364

(365)  Justiitsministri määruse paragrahvi 201.6 punktid a–b.

365

(366)  Justiitsministri määruse paragrahvi 3 punkti d alapunkt i. Ameerika Ühendriikide ülemkohus on kinnitanud justiitsministri võimalust luua sõltumatuid otsustusõigusega organeid, sealhulgas üksikjuhtumite lahendamiseks, vt eelkõige United States ex rel. Accardi vs. Shaughnessy, 347 U.S. 260 (1954) ja United States vs. Nixon, 418 U.S. 683, 695 (1974). Korralduse EO 14086 erinevatele nõuetele vastavuse üle, nt andmekaitseasju läbivaatava kohtu kohtunike ametisse nimetamise ja ametist vabastamise kriteeriumid ja kord, teeb järelevalvet eelkõige justiitsministeeriumi peainspektor (vt ka põhjendus 109 peainspektorite seadusjärgsete volituste kohta).

366

vs.

vs.

(367)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti d alapunkti i alapunkt A ja justiitsministri määruse paragrahvi 201.3 punkt a.

367

(368)  Justiitsministri määruse paragrahvi 201.3 punkt b.

368

(369)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti d alapunkti i alapunkt B.

369

(370)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti d alapunkti i alapunkt A ja justiitsministri määruse paragrahvi 201.3 punktid a ja c. Andmekaitseasju läbivaatavasse kohtusse nimetatud isikud võivad osaleda kohtuvälises tegevuses, sealhulgas äritegevuses, finantstegevuses, mittetulunduslikus raha kogumises ja usaldusel põhinevas tegevuses, samuti advokaadipraktikas, kui selline tegevus ei sega nende kohustuste erapooletut täitmist või tõhusust või sõltumatust (justiitsministri määruse paragrahvi 201.7 punkt c).

370

(371)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti d alapunktid iii–iv ja justiitsministri määruse paragrahvi 201.7 punkt d.

371

(372)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti d alapunkti i alapunkt D ja justiitsministri määruse paragrahv 201.9.

372

(373)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti d alapunkt iv ja justiitsministri määruse paragrahvi 201.7 punkt d. Vt ka kohtuasi Bumap vs. United States, 252 U.S. 512, 515 (1920), milles kinnitati USA õiguse kauaaegset põhimõtet, et ametist taandamise volitus on seotud ametisse nimetamise volitusega (nagu tuletas meelde ka justiitsministeeriumi õigusnõuniku büroo dokumendis „The Constitutional Separation of Powers Between the President and Congress“, 20 Op. O.L.C. 124, 166 (1996)).

373

vs.

(374)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti d alapunkti i alapunkt B ja justiitsministri määruse paragrahvi 201.7 punktid a–c. Justiitsministeeriumi eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste amet, kes vastutab andmekaitseasju läbivaatavale kohtule ja eriadvokaatidele haldustoe pakkumise eest (vt justiitsministri määruse paragrahv 201.5), valib rotatsiooni korras kolmeliikmelise kolleegiumi, püüdes tagada, et igas kolleegiumis on vähemalt üks kohtunik, kellel on eelnev kohtunikukogemus (kui ühelgi kohtunikel ei ole sellist kogemust, on eesistuja kohtunik, kelle justiitsministeeriumi eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste amet valib esimesena).

374

(375)  Justiitsministri määruse paragrahv 201.4. Justiitsminister määrab kaubandusministri, riikliku luurejuhi ning eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste järelevalve komisjoniga konsulteerides ametisse vähemalt kaks eriadvokaati kaheks ametiajaks, mida saab pikendada. Eriadvokaatidel peab olema asjakohane kogemus eraelu puutumatuse ja riikliku julgeoleku õiguse valdkonnas, nad peavad olema kogenud advokaadid, advokatuuri aktiivsed liikmed ja neil peab olema nõuetekohane litsents advokaadina tegutsemiseks. Lisaks ei tohi nad esialgse ametisse nimetamise ajal olla olnud täitevvõimu töötajad kahe eelneva aasta jooksul. Igaks taotluse läbivaatamiseks valib kohtu eesistuja eriadvokaadi, kes abistab kolleegiumi, vt justiitsministri määruse paragrahvi 201.8 punkt a.

375

(376)  Justiitsministri määruse paragrahvi 201.8 punkti c ja paragrahv 201.11.

376

(377)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti d alapunkti i alapunkt C ja justiitsministri määruse paragrahvi 201.8 punkt e. Eriadvokaat ei tegutse kaebuse esitaja esindajana ja tal ei ole kaebuse esitajaga advokaadi-kliendi suhet.

377

(378)  Vt justiitsministri määruse paragrahvi 201.8 punkti d alapunkt e. Sellised küsimused vaatab kõigepealt läbi justiitsministeeriumi eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste amet, konsulteerides asjaomase luureühenduse üksusega, et tuvastada ja välistada salastatud või privilegeeritud või kaitstud teave enne selle edastamist kaebuse esitajale. Lisateave, mille eriadvokaat sellistele küsimustele vastuseks sai, lisatakse esildisse, mille eriadvokaat esitab andmekaitseasju läbivaatavale kohtule.

378

(379)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti d alapunkti i alapunkt D.

379

(380)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti d alapunkt iii ja justiitsministri määruse paragrahvi 201.9 punkt b.

380

(381)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti d alapunkti i alapunkt E ja justiitsministri määruse paragrahvi 201.9 punktid c–e. Korralduse EO 14086 paragrahvi 4 punktis a sätestatud „asjakohaste õiguskaitsemeetmete“ määratluse kohaselt peab andmekaitseasju läbivaatav kohus, kui ta otsustab võtta rikkumise täielikuks kõrvaldamiseks parandusmeetme, võtma arvesse „viise, kuidas tuvastatud rikkumist on tavapäraselt käsitletud“, st andmekaitseasju läbivaatav kohus kaalub muu hulgas seda, kuidas sarnaseid vastavusprobleeme varem on lahendatud, et tagada parandusmeetme tõhusus ja asjakohasus.

381

(382)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 4 punkt a.

382

(383)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti d alapunkt ii ja justiitsministri määruse paragrahvi 201.9 punkt g. Arvestades, et andmekaitseasju läbivaatava kohtu otsus on lõplik ja siduv, ei saa ükski teine täitev- või haldusasutus/-organ (sealhulgas Ameerika Ühendriikide president) andmekaitseasju läbivaatava kohtu otsust tühistada. Seda on kinnitanud ka Ülemkohtu praktika, milles selgitati, et delegeerides justiitsministrile täitevvõimu raames antud siduvate otsuste väljastamise ainupädevuse sõltumatule organile, võtab justiitsminister endalt võimaluse selle organi otsust mis tahes viisil suunata (vt United States ex rel. Accardi vs. Shaughnessy, 347 U.S. 260 (1954).

383

vs.

(384)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti d alapunkti i alapunkt F ja justiitsministri määruse paragrahvi 201.9 punkt i.

384

(385)  Justiitsministri määruse paragrahvi 201.9 punkt h.

385

(386)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti d alapunkti i alapunkt H ja justiitsministri määruse paragrahvi 201.9 punkt h. Vt teate laadi kohta justiitsministri määruse paragrahvi 201.9 punkti h alapunkt 3.

386

(387)  Justiitsministri määruse paragrahvi 201.9 punkt j.

387

(388)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti d alapunkti v alapunkt A.

388

(389)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkti d alapunkt v.

389

(390)  Korralduse EO 14086 paragrahvi 3 punkt e. Vt ka https://documents.pclob.gov/prod/Documents/EventsAndPress/4db0a50d-cc62-4197-af2e-2687b14ed9b9/Trans-Atlantic%20Data%20Privacy%20Framework%20EO%20press%20release%20(FINAL).pdf.

390

(391)  Juurdepääs nendele vahenditele sõltub „kaebeõiguse“ tõendamisest. See standard, mis kehtib kõikidele isikutele sõltumata kodakondsusest, tuleneb USA konstitutsiooni III artiklis sätestatud põhjendatuse nõudest. Ülemkohtu hinnangul eeldab see, et 1) isik on kandnud „tegelikku kahju“ (st õiguslikult kaitstud huvi kahju, mis on konkreetne ja eristatav ning juba tekkinud või vahetult tekkiv), 2) kahju ja kohtus vaidlustatud tegevuse vahel on põhjuslik seos ning 3) on tõenäoline, mitte oletuslik võimalus, et kohtu soodne otsus parandab kahju (vt Lujan vs. Defenders of Wildlife, 504 U.S. 555 (1992)).

391

vs.

(392)  USA seadustiku 18. jaotise § 2712.

392

(393)  USA seadustiku 50. jaotise § 1810.

393

(394)  USA seadustiku 50. jaotise § 1806.

394

(395)  Vt vastavalt Brady vs. Maryland, 373 U.S. 83 (1963) ja Jencks Act, USA seadustiku 18. jaotise § 3500.

395

vs.

(396)  USA seadustiku 18. jaotise § 1030.

396

(397)  USA seadustiku 18. jaotise § 2701–2712.

397

(398)  USA seadustiku 12. jaotise § 3417.

398

(399)  USA seadustiku 5. jaotise § 702.

399

(400)  Üldiselt kohaldatakse kohtulikku läbivaatamist ainult asutuse „lõplikule“ tegevusele ja mitte selle „ettevalmistavale, menetluslikule ega vahepealsele“ tegevusele. Vt USA seadustiku 5. jaotise § 704.

400

(401)  USA seadustiku 5. jaotise § 706 punkti 2 alapunkt A.

401

(402)  ACLU vs. Clapper, 785 F.3d 787 (2d Cir. 2015). Nendes juhtumites vaidlustatud telefoniside andmete masskogumise programm lõpetati USA FREEDOM Actiga 2015. aastal.

402

vs.

(403)  USA seadustiku 5. jaotise § 552. Sarnased seadused on olemas osariikide tasandil.

403

(404)  Sel juhul saab isik harilikult üksnes standardvastuse, milles asutus keeldub andmete olemasolu kinnitamast või ümber lükkamast. Vt ACLU vs. CIA, 710 F.3d 422 (D.C. Cir. 2014). Salastatuse kriteeriumid ja kestus on sätestatud täidesaatvas korralduses EO 13526, millega sätestatakse üldreegel, et salastatuse kustutamiseks tuleb kindlaks määrata kindel kuupäev või sündmus, võttes aluseks teabe tundlikkuse riikliku julgeoleku seisukohast, millal või mille korral teabe salastatus tuleb automaatselt kustutada (vt täidesaatva korralduse EO 13526 paragrahv 1.5).

404

vs.

(405)  Kohus teeb uue otsuse selle kohta, kas andmeid hoitakse kinni seaduslikult, ja saab kohustada valitsust võimaldama andmetele juurdepääsu (USA seadustiku 5. jaotise § 552 punkti a alapunkti 4 alapunkt B).

405

(406)  Schrems, punkt 65.

406

(407)  Schrems, punkt 65. „Sellega seoses on liikmesriigi seadusandja kohustatud ette nägema õiguskaitsevahendid, mis võimaldavad järelevalveasutusel esitada siseriiklikes kohtutes väiteid, mida ta peab põhjendatuks, selleks et kohtud juhul, kui neil on komisjoni otsuse kehtivuse suhtes samasugused kahtlused, esitaksid eelotsusetaotluse kõnealuse otsuse kehtivuse analüüsimiseks“.

407

(408)  Schrems, punkt 76.

408

(409)  Määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõikes 3 on sätestatud, et „[r]akendusaktis nähakse ette korrapärase [...] läbivaatamise mehhanism, milles võetakse arvesse kõiki asjaomaseid suundumusi kolmandas riigis või rahvusvahelises organisatsioonis“.

409

(410)  Määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõikes 3 on sätestatud, et korrapärane läbivaatamine peaks toimuma „vähemalt iga nelja aasta tagant“. Vt ka Euroopa Andmekaitsenõukogu, piisavuse viitedokument, WP 254 rev. 01.

410

(411)  
  28. veebruari 2023. aasta arvamus 5/2023 Euroopa Komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb isikuandmete piisavat kaitset ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel.

411

(412)  Euroopa Parlamendi 11. mai 2023. aasta resolutsioon ELi-USA andmekaitseraamistikuga pakutava kaitse piisavuse kohta (2023/2501(RSP)).

412

---

I LISA

ELi-USA ANDMEKAITSERAAMISTIKU PÕHIMÕTTED, MILLE ON VÄLJA ANDNUD AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE KAUBANDUSMINISTEERIUM

I.   ÜLEVAADE

| 1. | Kuigi nii Ameerika Ühendriigid kui ka Euroopa Liit (edaspidi „EL“) on mõlemad pühendunud eraelu puutumatuse kaitse suurendamisele, ja õigusriigile ning mõistavad Atlandi-üleste andmevoogude tähtsust meie kodanikele, majandusele ja ühiskonnale, käsitlevad Ameerika Ühendriigid eraelu puutumatuse kaitset teisiti kui EL. Ameerika Ühendriikide lähenemisviis on sektoripõhine, see tugineb õigusnormide, regulatsiooni ja iseregulatsiooni kombinatsioonile. Ameerika Ühendriikide kaubandusministeerium (U.S. Department of Commerce) (edaspidi „ministeerium“) annab välja ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtted, sealhulgas täiendavad põhimõtted (edaspidi koos „põhimõtted“) ja põhimõtete I lisa (edaspidi „lisa“), täites oma seadusest tulenevat ülesannet soodustada, edendada ja arendada rahvusvahelist kaubandust (USA seadustiku (U.S.C.) 15. jaotise § 1512). Põhimõtted töötati välja koostöös Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon“), tööstuse ja muude sidusrühmadega kaubandustegevuse lihtsustamiseks Ameerika Ühendriikide ja ELi vahel. ELi-USA andmekaitseraamistiku põhikomponendiks olevad põhimõtted pakuvad Ameerika Ühendriikide organisatsioonidele usaldusväärset mehhanismi isikuandmete edastamisel EList USAsse ning tagavad, et seejuures rakendatakse ELi andmesubjektide huvides jätkuvalt tõhusaid kaitsemeetmeid ja kaitset, nagu on sätestatud Euroopa õigusaktides, mis käsitlevad kolmandatesse riikidesse edastatavate isikuandmete töötlemist. Need põhimõtted on mõeldud kasutamiseks ainult neile Ameerika Ühendriikide organisatsioonidele, kellel on õigus isikuandmeid EList vastu võtta, et saavutada vastavus ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtetega ja saada seega kasu komisjoni kaitse piisavuse otsusest (1) . Põhimõtted ei mõjuta määruse (EL) 2016/679 (edaspidi „isikuandmete kaitse üldmäärus“) (2) kohaselt rakendatavaid norme, mida kohaldatakse isikuandmete töötlemisele ELi liikmesriikides. Samuti ei piira põhimõtted Ameerika Ühendriikide õiguse alusel eraelu puutumatuse suhtes kohaldatavaid muid kohustusi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Selleks et toetuda ELi-USA andmekaitseraamistikule, mis võimaldab EList edastatud isikuandmeid vastu võtta, peab organisatsioon kinnitama põhimõtete järgimist ministeeriumile (või ministeeriumi määratud isikule). Organisatsiooni otsus ühineda ELi-USA andmekaitseraamistikuga on vabatahtlik, ent raamistiku põhimõtetest tegelik kinnipidamine on kohustuslik: organisatsioonid, kes kinnitavad ministeeriumile põhimõtete järgimist ning teatavad avalikult, et nad põhimõtteid järgivad, peavad tegutsema täielikus vastavuses nende põhimõtetega. Selleks et liituda ELi-USA andmekaitseraamistikuga, peab organisatsioon a) tunnustama föderaalse kaubanduskomisjoni, USA transpordiministeeriumi või muu seadusjärgse asutuse (kes tagab tegelikult põhimõtete järgimise) volitusi uurimise läbiviimiseks ja nõuete täitmise tagamiseks (muud USA seadusjärgsed asutused, keda EL tunnustab, võidakse lisada tulevikus juurde raamistiku lisana); b) avalikult kinnitama võetud kohustust põhimõtteid järgida; c) tegema avalikuks kõnealuste põhimõtetega kooskõlas olevad privaatsustingimused ning d) neid täielikult rakendama (3). Kui organisatsioon põhimõtteid ei järgi, saab võtta täitemeetmeid föderaalse kaubanduskomisjoni seaduse (Federal Trade Commission (FTC) Act) paragrahvi 5 alusel, millega keelatakse äritegevuses või äritegevust mõjutav ebaõiglane tegevus või pettus (USA seadustiku 15. jaotise § 45); transpordiministeeriumile USA seadustiku 49. jaotise § 41712 alusel, millega keelatakse vedajal või piletimüügiagendil rakendada lennutranspordis või lennutranspordi müügis ebaõiglasi või pettusel põhinevaid tavasid, või selliseid tegusid keelava muu seaduse või määruse alusel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ministeerium peab nende USA organisatsioonide ametlikku nimekirja, kes on kinnitanud ministeeriumile, et nad järgivad andmekaitseraamistiku põhimõtteid ja kohustuvad neist kinni pidama („andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekiri“), ning avalikustab selle. ELi-USA andmekaitseraamistiku hüved on tagatud sellest kuupäevast, mil ministeerium kannab organisatsiooni andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja. Ministeerium kustutab andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast need organisatsioonid, kes lahkuvad vabatahtlikult ELi-USA andmekaitseraamistikust või ei esita ministeeriumile oma iga-aastast korduskinnitust; need organisatsioonid peavad kas jätkama põhimõtete rakendamist isikuandmete suhtes, mille nad on saanud ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel, ning peavad seda ministeeriumile igal aastal kinnitama (st seni, kuni nad sellist teavet säilitavad), tagama teabele piisava kaitse muude heakskiidetud meetoditega (nt kasutades lepingut, mis sisaldab komisjoni vastu võetud asjakohastes lepingu tüüptingimustes ette nähtud nõudeid täies ulatuses) või andmed tagastama või kustutama. Ministeerium kustutab andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast ka need organisatsioonid, kes ei ole püsivalt põhimõtteid järginud; sellised organisatsioonid peavad tagastama või kustutama isikuandmed, mille nad on saanud ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise ajal. Organisatsiooni kustutamine andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast tähendab, et tal ei ole enam õigust saada komisjoni kaitse piisavuse otsuse alusel EList isikuandmeid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ministeerium säilitab ja avalikustab ka ametlikud andmed USA organisatsioonide kohta, kes on varasemalt ministeeriumile põhimõtete järgimist kinnitanud, ent kes on andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast kustutatud. Ministeerium annab selge hoiatuse, et need organisatsioonid ei osale ELi-USA andmekaitseraamistikus; et eemaldamine andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast tähendab, et selline organisatsioon ei saa väita, et ta vastab ELi-USA andmekaitseraamistikule , ja ta peab hoiduma mis tahes avaldustest või eksitavatest tavadest, mis osutavad tema osalemisele ELi-USA andmekaitseraamistikus, ning et sellistel organisatsioonidel ei ole enam õigust tugineda komisjoni kaitse piisavuse otsusele, et võtta vastu EList edastatud isikuandmeid. Sellise organisatsiooni suhtes, kes väidab, et ta osaleb jätkuvalt ELi-USA andmekaitseraamistikus või esitab muid ELi-USA andmekaitseraamistikuga seotud valeandmeid pärast seda, kui ta on andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast kustutatud, võivad föderaalne kaubanduskomisjon, transpordiministeerium või muud täitevasutused võtta täitemeetmeid. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nende põhimõtete järgimist võib piirata a) kohtumääruse täitmiseks või avaliku huvi, õiguskaitse või riikliku julgeoleku vajaduste täitmiseks vajalikus ulatuses, sealhulgas juhul, kui põhimääruse või valitsuse määrusega kehtestatakse vastuolulisi kohustusi; b) põhimääruse, kohtumääruse või valitsuse määrusega, millega antakse otseseid volitusi, tingimusel et selliste volituste kasutamisel suudab organisatsioon tõendada, et tema mittevastavus põhimõtetele on piiratud ainult sellega, mis on vajalik selliste volitustega talle pandud ülekaalukate õigustatud huvide kaitsmiseks, või c) kui isikuandmete kaitse üldmäärus lubab erandeid ja kõrvalekaldeid, tingimusel et selliseid erandeid või kõrvalekaldeid rakendatakse sarnastes olukordades. Selles kontekstis hõlmavad Ameerika Ühendriikide õiguses eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste kaitseks ette nähtud kaitsemeetmed neid, mida nõutakse täidesaatvas korralduses (Executive Order) 14086 (4) selles sätestatud tingimustel (sealhulgas vajalikkuse ja proportsionaalsuse nõuded). Vastavalt eraelu puutumatuse kaitse suurendamise eesmärgile peaksid organisatsioonid püüdma neid põhimõtteid täielikult ja läbipaistvalt rakendada, sealhulgas püüdma sätestada oma privaatsustingimustes, kus kohaldatakse eespool punktis b nimetatud erandeid. Samal põhjusel eeldatakse, et kui on võimalik teha valik põhimõtete ja/või Ameerika Ühendriikide seaduste alusel, valivad organisatsioonid võimaluse korral kõrgema kaitse taseme. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pärast seda, kui organisatsioonid on kõnealuse raamistikuga ühinenud, on nad kohustatud järgima põhimõtteid kõigi isikuandmete puhul, mis on edastatud ELi-USA andmekaitseraamistikule tuginedes. Organisatsioon, kes soovib ELi-USA andmekaitseraamistikust tulenevaid hüvesid laiendada EList töösuhte kontekstis edastatavatele personali puudutavatele isikuandmetele, peab sellest teatama ministeeriumile, kui ta esitab oma kinnituse põhimõtete järgimise kohta, ning peab järgima ise kinnitamist käsitleva täiendava põhimõtte nõudeid. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Põhimõtete ja ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevate organisatsioonide asjakohaste privaatsustingimuste tõlgendamise ja neile vastavuse küsimustes kohaldatakse Ameerika Ühendriikide seadusi, välja arvatud juhul, kui organisatsioonid on kohustunud tegema koostööd ELi andmekaitseasutustega. Kõiki põhimõtteid kohaldatakse vastavalt nende asjakohasusele, kui ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Mõisted:






  a. | „isikuandmed“ – tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta käivad isikuandmete kaitse üldmääruse kohaldamisalasse kuuluvad andmed, mida Ameerika Ühendriikides asuv organisatsioon EList saab ja mis tahes vormis salvestab; |
| --- | --- | --- |

8.

a.

„isikuandmed“ – tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta käivad isikuandmete kaitse üldmääruse kohaldamisalasse kuuluvad andmed, mida Ameerika Ühendriikides asuv organisatsioon EList saab ja mis tahes vormis salvestab;

| b. | „(isikuandmete) töötlemine“ – iga isikuandmetega tehtav toiming või toimingute kogum, olenemata sellest, kas see on automatiseeritud või mitte, näiteks kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine või muutmine, väljavõtete tegemine, järelpärimise teostamine, kasutamine, üleandmine või levitamine ja kustutamine või hävitamine; |
| --- | --- |

b.

„(isikuandmete) töötlemine“ – iga isikuandmetega tehtav toiming või toimingute kogum, olenemata sellest, kas see on automatiseeritud või mitte, näiteks kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine või muutmine, väljavõtete tegemine, järelpärimise teostamine, kasutamine, üleandmine või levitamine ja kustutamine või hävitamine;

| c. | „vastutav töötleja“ – isik või organisatsioon, kes määrab üksi või koos teistega kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid ja vahendid. |
| --- | --- |

c.

„vastutav töötleja“ – isik või organisatsioon, kes määrab üksi või koos teistega kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid ja vahendid.

| 9. | Põhimõtete ja põhimõtete I lisa jõustumise kuupäev on Euroopa Komisjoni kaitse piisavuse otsuse jõustumise kuupäev. |
| --- | --- |

9.

II.   PÕHIMÕTTED

1.   TEADE

| a. | Organisatsioon peab üksikisikutele teada andma






  i. | oma osalemisest ELi-USA andmekaitseraamistikus ja lisama lingi veebiaadressile, kus asub andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekiri, |
| --- | --- | --- |

a.

Organisatsioon peab üksikisikutele teada andma

i.

oma osalemisest ELi-USA andmekaitseraamistikus ja lisama lingi veebiaadressile, kus asub andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekiri,

| ii. | sellest, millist liiki isikuandmeid kogutakse ja, kui see on asjakohane, märkima ka USA organisatsiooni üksused või USA tütarettevõtjad, kes samuti põhimõtteid järgivad, |
| --- | --- |

ii.

sellest, millist liiki isikuandmeid kogutakse ja, kui see on asjakohane, märkima ka USA organisatsiooni üksused või USA tütarettevõtjad, kes samuti põhimõtteid järgivad,

| iii. | oma kohustusest järgida põhimõtteid kõikide EList ELi-USA andmekaitseraamistikule tuginedes saadud isikuandmete puhul, |
| --- | --- |

iii.

oma kohustusest järgida põhimõtteid kõikide EList ELi-USA andmekaitseraamistikule tuginedes saadud isikuandmete puhul,

| iv. | nende isikuandmete kogumise ja kasutamise eesmärgid, |
| --- | --- |

iv.

nende isikuandmete kogumise ja kasutamise eesmärgid,

| v. | kuidas järelepärimiste või kaebuste esitamiseks võtta ühendust organisatsiooniga ning kõikide asjakohaste asutustega ELis, kes on pädevad vastama kõnealustele järelepärimistele või kaebustele, |
| --- | --- |

v.

kuidas järelepärimiste või kaebuste esitamiseks võtta ühendust organisatsiooniga ning kõikide asjakohaste asutustega ELis, kes on pädevad vastama kõnealustele järelepärimistele või kaebustele,

| vi. | millist liiki kolmandatele isikutele ja mis eesmärkidel ta isikuandmed avalikustab, |
| --- | --- |

vi.

millist liiki kolmandatele isikutele ja mis eesmärkidel ta isikuandmed avalikustab,

| vii. | üksikisikute õigus oma isikuandmetele juurde pääseda, |
| --- | --- |

vii.

üksikisikute õigus oma isikuandmetele juurde pääseda,

| viii. | valikud ja vahendid, mida organisatsioon pakub üksikisikutele nende isikuandmete kasutamise ja avalikustamise piiramiseks, |
| --- | --- |

viii.

valikud ja vahendid, mida organisatsioon pakub üksikisikutele nende isikuandmete kasutamise ja avalikustamise piiramiseks,

| ix. | milline on see sõltumatu organ, kes on määratud vaidlusi lahendama ja kes osutab vajalikku abi üksikisikutele tasuta, ning kas see organ on 1) andmekaitseasutuste loodud kolleegium, 2) ELis asuv alternatiivne vaidluste lahendamise organ või 3) Ameerika Ühendriikides asuv alternatiivne vaidluste lahendamise organ, |
| --- | --- |

ix.

milline on see sõltumatu organ, kes on määratud vaidlusi lahendama ja kes osutab vajalikku abi üksikisikutele tasuta, ning kas see organ on 1) andmekaitseasutuste loodud kolleegium, 2) ELis asuv alternatiivne vaidluste lahendamise organ või 3) Ameerika Ühendriikides asuv alternatiivne vaidluste lahendamise organ,

| x. | organisatsioon tunnustab föderaalse kaubanduskomisjoni, transpordiministeeriumi või muu Ameerika Ühendriikide seadusjärgse asutuse uurimis- ja nõuete täitmise tagamise pädevust, |
| --- | --- |

x.

organisatsioon tunnustab föderaalse kaubanduskomisjoni, transpordiministeeriumi või muu Ameerika Ühendriikide seadusjärgse asutuse uurimis- ja nõuete täitmise tagamise pädevust,

| xi. | teatavatel tingimustel on üksikisikul võimalus algatada siduv vahekohtumenetlus (5), |
| --- | --- |

xi.

teatavatel tingimustel on üksikisikul võimalus algatada siduv vahekohtumenetlus (5),

| xii. | nõue avaldada isikuandmed seaduspärase taotluse alusel avaliku sektori asutustele, sealhulgas riikliku julgeoleku või õiguskaitse vajaduste täitmiseks, ning |
| --- | --- |

xii.

nõue avaldada isikuandmed seaduspärase taotluse alusel avaliku sektori asutustele, sealhulgas riikliku julgeoleku või õiguskaitse vajaduste täitmiseks, ning

| xiii. | organisatsiooni kohustused andmete edasisaatmisel kolmandatele isikutele. |
| --- | --- |

xiii.

organisatsiooni kohustused andmete edasisaatmisel kolmandatele isikutele.

| b. | Kõnealune teade tuleb esitada selges ja arusaadavas keeles, kui üksikisikutel palutakse esmakordselt esitada organisatsioonile isikuandmeid, või pärast seda niipea, kui see on teostatav, kuid igal juhul enne, kui organisatsioon seda teavet kasutab muul eesmärgil kui see, milleks see algselt koguti või milleks andmeid edastav organisatsioon neid töötles, või avaldab need esmakordselt kolmandale isikule. |
| --- | --- |

b.

Kõnealune teade tuleb esitada selges ja arusaadavas keeles, kui üksikisikutel palutakse esmakordselt esitada organisatsioonile isikuandmeid, või pärast seda niipea, kui see on teostatav, kuid igal juhul enne, kui organisatsioon seda teavet kasutab muul eesmärgil kui see, milleks see algselt koguti või milleks andmeid edastav organisatsioon neid töötles, või avaldab need esmakordselt kolmandale isikule.

2.   VALIKUVÕIMALUS

| a. | Organisatsioon peab pakkuma üksikisikutele võimaluse valida (st opt out), kas nende isikuandmeid i) avaldatakse kolmandale isikule või ii) kasutatakse eesmärgil, mis on oluliselt erinev sellest, milleks neid algselt koguti või milleks üksikisik hiljem loa andis. Üksikisikutele tuleb võimaldada selge, hästi nähtavaks tehtud ja käepärane mehhanism valiku tegemiseks. |
| --- | --- |

a.

Organisatsioon peab pakkuma üksikisikutele võimaluse valida (st opt out), kas nende isikuandmeid i) avaldatakse kolmandale isikule või ii) kasutatakse eesmärgil, mis on oluliselt erinev sellest, milleks neid algselt koguti või milleks üksikisik hiljem loa andis. Üksikisikutele tuleb võimaldada selge, hästi nähtavaks tehtud ja käepärane mehhanism valiku tegemiseks.

| b. | Erandina eelmises lõigus märgitust ei ole valikuvõimalust vaja pakkuda, kui andmed avaldatakse kolmandale isikule, kes täidab esindajana ülesandeid organisatsiooni nimel ja selle juhiste järgi. Organisatsioon peab alati esindajaga lepingu sõlmima. |
| --- | --- |

b.

Erandina eelmises lõigus märgitust ei ole valikuvõimalust vaja pakkuda, kui andmed avaldatakse kolmandale isikule, kes täidab esindajana ülesandeid organisatsiooni nimel ja selle juhiste järgi. Organisatsioon peab alati esindajaga lepingu sõlmima.

| c. | Tundliku teabe puhul (st isikuandmed, mis täpsustavad meditsiinilist või tervislikku seisundit, rassilist või etnilist päritolu, poliitilisi vaateid, religioosseid või filosoofilisi vaateid, ametiühingu liikmesust või teavet üksikisiku seksuaalelu kohta) peavad organisatsioonid saama üksikisikult sõnaselge kinnitava nõusoleku (st opt in), kui teave i) avalikustatakse kolmandale isikule või ii) seda kasutatakse muudel eesmärkidel kui see, milleks see algselt koguti või milleks üksikisik hiljem nõustuva valikuga loa andis. Lisaks peab organisatsioon käsitama tundliku teabena selliseid kolmandalt isikult vastu võetud isikuandmeid, mille kolmas isik määratleb ja mida ta käsitab tundliku teabena. |
| --- | --- |

c.

Tundliku teabe puhul (st isikuandmed, mis täpsustavad meditsiinilist või tervislikku seisundit, rassilist või etnilist päritolu, poliitilisi vaateid, religioosseid või filosoofilisi vaateid, ametiühingu liikmesust või teavet üksikisiku seksuaalelu kohta) peavad organisatsioonid saama üksikisikult sõnaselge kinnitava nõusoleku (st opt in), kui teave i) avalikustatakse kolmandale isikule või ii) seda kasutatakse muudel eesmärkidel kui see, milleks see algselt koguti või milleks üksikisik hiljem nõustuva valikuga loa andis. Lisaks peab organisatsioon käsitama tundliku teabena selliseid kolmandalt isikult vastu võetud isikuandmeid, mille kolmas isik määratleb ja mida ta käsitab tundliku teabena.

3.   VASTUTUS KOLMANDALE ISIKULE ANDMETE EDASISAATMISE EEST

| a. | Isikuandmete edastamisel kolmandast isikust vastutavale töötlejale peavad organisatsioonid järgima teate ja valikuvõimaluse põhimõtet. Organisatsioonid peavad sõlmima vastutavast töötlejast kolmanda isikuga lepingu, milles nähakse ette, et asjaomaseid andmeid tohib töödelda ainult piiratud ja konkreetsetel eesmärkidel, kooskõlas isiku antud nõusolekuga, ning et saaja tagab põhimõtetes sätestatuga samal tasemel kaitse ja teatab organisatsioonile, kui ta jõuab otsusele, et ei suuda asjaomast kohustust enam täita. Lepingus sätestatakse, et kui selline otsus tehakse, siis lõpetab kolmandast isikust vastutav töötleja töötlemise või võtab heastamiseks muid mõistlikke ja asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

a.

Isikuandmete edastamisel kolmandast isikust vastutavale töötlejale peavad organisatsioonid järgima teate ja valikuvõimaluse põhimõtet. Organisatsioonid peavad sõlmima vastutavast töötlejast kolmanda isikuga lepingu, milles nähakse ette, et asjaomaseid andmeid tohib töödelda ainult piiratud ja konkreetsetel eesmärkidel, kooskõlas isiku antud nõusolekuga, ning et saaja tagab põhimõtetes sätestatuga samal tasemel kaitse ja teatab organisatsioonile, kui ta jõuab otsusele, et ei suuda asjaomast kohustust enam täita. Lepingus sätestatakse, et kui selline otsus tehakse, siis lõpetab kolmandast isikust vastutav töötleja töötlemise või võtab heastamiseks muid mõistlikke ja asjakohaseid meetmeid.

| b. | Isikuandmete edastamisel kolmandale isikule, kes on tema esindaja, peab organisatsioon: i) edastama selliseid andmeid ainult piiratud ja konkreetsetel eesmärkidel; ii) tegema kindlaks, et esindaja on kohustatud tagama eraelu puutumatuse kaitse vähemalt põhimõtetes sätestatuga samal tasemel; iii) võtma mõistlikke ja asjakohaseid meetmeid tagamaks, et esindaja töötleb edastatud isikuandmeid ka tegelikult viisil, mis on kooskõlas kohustustega, mille organisatsioon on põhimõtete järgimiseks endale võtnud; iv) nõudma, et esindaja teataks organisatsioonile, kui ta teeb kindlaks, et ei suuda enam täita kohustust tagada kaitse põhimõtetes nõutaval tasemel; v) saades teada, sealhulgas alapunkti iv kohaselt, volitamata töötlemisest, võtab mõistlikke ja asjakohaseid meetmeid selle peatamiseks ja heastamiseks ning vi) esitab nõudmise korral ministeeriumile kokkuvõtte või teavitava koopia selle esindajaga sõlmitud lepingu asjaomastest eraelu puutumatust käsitlevatest sätetest. |
| --- | --- |

b.

Isikuandmete edastamisel kolmandale isikule, kes on tema esindaja, peab organisatsioon: i) edastama selliseid andmeid ainult piiratud ja konkreetsetel eesmärkidel; ii) tegema kindlaks, et esindaja on kohustatud tagama eraelu puutumatuse kaitse vähemalt põhimõtetes sätestatuga samal tasemel; iii) võtma mõistlikke ja asjakohaseid meetmeid tagamaks, et esindaja töötleb edastatud isikuandmeid ka tegelikult viisil, mis on kooskõlas kohustustega, mille organisatsioon on põhimõtete järgimiseks endale võtnud; iv) nõudma, et esindaja teataks organisatsioonile, kui ta teeb kindlaks, et ei suuda enam täita kohustust tagada kaitse põhimõtetes nõutaval tasemel; v) saades teada, sealhulgas alapunkti iv kohaselt, volitamata töötlemisest, võtab mõistlikke ja asjakohaseid meetmeid selle peatamiseks ja heastamiseks ning vi) esitab nõudmise korral ministeeriumile kokkuvõtte või teavitava koopia selle esindajaga sõlmitud lepingu asjaomastest eraelu puutumatust käsitlevatest sätetest.

4.   TURVALISUS

| a. | Organisatsioonid, kes tekitavad, säilitavad, kasutavad või levitavad isikuandmeid, peavad rakendama mõistlikke ja kohaseid ettevaatusabinõusid andmete kaitsmiseks kadumise, väärkasutuse ja volitamata juurdepääsu, avalikustamise, muutmise ja hävitamise eest, võttes nõuetekohaselt arvesse töötlemisega seotud riske ning isikuandmete laadi. |
| --- | --- |

a.

Organisatsioonid, kes tekitavad, säilitavad, kasutavad või levitavad isikuandmeid, peavad rakendama mõistlikke ja kohaseid ettevaatusabinõusid andmete kaitsmiseks kadumise, väärkasutuse ja volitamata juurdepääsu, avalikustamise, muutmise ja hävitamise eest, võttes nõuetekohaselt arvesse töötlemisega seotud riske ning isikuandmete laadi.

5.   ANDMETE TERVIKLIKKUS JA EESMÄRGI PIIRAMINE

| a. | Kooskõlas põhimõtetega peavad isikuandmed piirduma teabega, mis on töötlemise eesmärke arvesse võttes asjakohane (6). Organisatsioon ei tohi isikuandmeid töödelda viisil, mis ei vasta eesmärkidele, milleks need koguti või milleks üksikisik seejärel loa andis. Nendel eesmärkidel vajalikus ulatuses peab organisatsioon võtma mõistlikke meetmeid, tagamaks et isikuandmed on kavatsetud kasutuseks usaldusväärsed, täpsed, täielikud ja ajakohased. Organisatsioon peab põhimõtteid järgima nii kaua, kuni kõnealused andmed on tema käsutuses. |
| --- | --- |

a.

Kooskõlas põhimõtetega peavad isikuandmed piirduma teabega, mis on töötlemise eesmärke arvesse võttes asjakohane (6). Organisatsioon ei tohi isikuandmeid töödelda viisil, mis ei vasta eesmärkidele, milleks need koguti või milleks üksikisik seejärel loa andis. Nendel eesmärkidel vajalikus ulatuses peab organisatsioon võtma mõistlikke meetmeid, tagamaks et isikuandmed on kavatsetud kasutuseks usaldusväärsed, täpsed, täielikud ja ajakohased. Organisatsioon peab põhimõtteid järgima nii kaua, kuni kõnealused andmed on tema käsutuses.

| b. | Teavet võib säilitada kujul, mis võimaldab füüsilist isikut tuvastada või muuta isiku tuvastatavaks, (7) ainult nii kaua, kuni see on vajalik töötlemiseks punkti 5 alapunkti a tähenduses. Kõnealune kohustus ei takista organisatsioonidel töödelda isikuandmeid pikema aja vältel, kui töötlemine toimub mõistliku aja jooksul ja määral, mis vastab avalikes huvides arhiveerimise, ajakirjanduslikele, kirjanduse ja kunsti, teadusliku või ajalooalase uurimise ja statistilise analüüsi eesmärkidele. Sellistel juhtudel kehtivad sellise töötlemise suhtes ELi-USA andmekaitseraamistiku muud põhimõtted ja sätted. Organisatsioonid peaksid võtma mõistlikke ja kohaseid meetmeid kõnealuse sätte järgimiseks. |
| --- | --- |

b.

Teavet võib säilitada kujul, mis võimaldab füüsilist isikut tuvastada või muuta isiku tuvastatavaks, (7) ainult nii kaua, kuni see on vajalik töötlemiseks punkti 5 alapunkti a tähenduses. Kõnealune kohustus ei takista organisatsioonidel töödelda isikuandmeid pikema aja vältel, kui töötlemine toimub mõistliku aja jooksul ja määral, mis vastab avalikes huvides arhiveerimise, ajakirjanduslikele, kirjanduse ja kunsti, teadusliku või ajalooalase uurimise ja statistilise analüüsi eesmärkidele. Sellistel juhtudel kehtivad sellise töötlemise suhtes ELi-USA andmekaitseraamistiku muud põhimõtted ja sätted. Organisatsioonid peaksid võtma mõistlikke ja kohaseid meetmeid kõnealuse sätte järgimiseks.

6.   JUURDEPÄÄS

| a. | Üksikisikutel peab olema juurdepääs organisatsiooni käes olevatele neid puudutavatele isikuandmetele ning võimalus andmeid parandada, muuta või kustutada, kui need on ebatäpsed või neid on töödeldud põhimõtteid rikkudes, välja arvatud juhul, kui juurdepääsu võimaldamise tülikus või kulu asjaomasel juhul oleks üksikisiku eraelu puutumatust ähvardava ohuga ebaproportsionaalne või kui see rikuks teiste isikute õigusi. |
| --- | --- |

a.

Üksikisikutel peab olema juurdepääs organisatsiooni käes olevatele neid puudutavatele isikuandmetele ning võimalus andmeid parandada, muuta või kustutada, kui need on ebatäpsed või neid on töödeldud põhimõtteid rikkudes, välja arvatud juhul, kui juurdepääsu võimaldamise tülikus või kulu asjaomasel juhul oleks üksikisiku eraelu puutumatust ähvardava ohuga ebaproportsionaalne või kui see rikuks teiste isikute õigusi.

7.   KAEBUSTE MENETLEMINE, TÄITMISE TAGAMINE JA VASTUTUS

| a. | Tõhus eraelu puutumatuse kaitse peab hõlmama jõulisi mehhanisme põhimõte järgimise tagamiseks, kaebuste esitamise võimalust üksikisikutele, keda põhimõtete eiramine on mõjutanud, ning tagajärgi organisatsioonile, kui põhimõtteid ei järgita. Miinimumina peavad need mehhanismid sisaldama






  i. | kergesti kättesaadavaid sõltumatuid kaebuste menetlemise mehhanisme, mille abil iga üksikisiku kaebusi ja vaidlusi uuritakse ja lahendatakse üksikisiku jaoks tulemuslikult ja kooskõlas põhimõtetega, ning määratakse kahjuhüvitis, kui see on ette nähtud kohaldatava õiguse või erasektori algatustega; |
| --- | --- | --- |

a.

Tõhus eraelu puutumatuse kaitse peab hõlmama jõulisi mehhanisme põhimõte järgimise tagamiseks, kaebuste esitamise võimalust üksikisikutele, keda põhimõtete eiramine on mõjutanud, ning tagajärgi organisatsioonile, kui põhimõtteid ei järgita. Miinimumina peavad need mehhanismid sisaldama

i.

kergesti kättesaadavaid sõltumatuid kaebuste menetlemise mehhanisme, mille abil iga üksikisiku kaebusi ja vaidlusi uuritakse ja lahendatakse üksikisiku jaoks tulemuslikult ja kooskõlas põhimõtetega, ning määratakse kahjuhüvitis, kui see on ette nähtud kohaldatava õiguse või erasektori algatustega;

| ii. | järelmeetmeid kontrollimaks, et kinnitused ja väited, mida organisatsioonid oma eraelu puutumatuse tavade kohta on esitanud, vastavad tõele ja et kõnealuste tavade rakendamine vastab esitatule, eriti põhimõtete järgimata jätmise juhtumite puhul, ning |
| --- | --- |

ii.

järelmeetmeid kontrollimaks, et kinnitused ja väited, mida organisatsioonid oma eraelu puutumatuse tavade kohta on esitanud, vastavad tõele ja et kõnealuste tavade rakendamine vastab esitatule, eriti põhimõtete järgimata jätmise juhtumite puhul, ning

| iii. | põhimõtete järgimist kinnitanud organisatsioonide kohustust heastada põhimõtete järgimata jätmisest tekkivad probleemid ning tagajärjed sellistele organisatsioonidele. Sanktsioonid peavad olema piisavalt ranged tagamaks, et organisatsioonid tegutseksid kooskõlas põhimõtetega. |
| --- | --- |

iii.

põhimõtete järgimist kinnitanud organisatsioonide kohustust heastada põhimõtete järgimata jätmisest tekkivad probleemid ning tagajärjed sellistele organisatsioonidele. Sanktsioonid peavad olema piisavalt ranged tagamaks, et organisatsioonid tegutseksid kooskõlas põhimõtetega.

| b. | Organisatsioonid ja nende valitud sõltumatud kaebuste menetlemise mehhanismid peavad reageerima kiiresti järelepärimistele ja ministeeriumi nõudmistele esitada ELi-USA andmekaitseraamistikuga seotud teavet. Kõik organisatsioonid peavad viivitamata reageerima põhimõtete järgimist käsitlevatele kaebustele, mille on esitanud ELi liikmesriikide ametiasutused ministeeriumi kaudu. Organisatsioonid, kes on otsustanud teha koostööd andmekaitseasutustega, sealhulgas organisatsioonid, kes töötlevad personali isikuandmeid, peavad uurimise ja kaebuste lahendamise küsimustes aru andma otse nendele asutustele. |
| --- | --- |

b.

Organisatsioonid ja nende valitud sõltumatud kaebuste menetlemise mehhanismid peavad reageerima kiiresti järelepärimistele ja ministeeriumi nõudmistele esitada ELi-USA andmekaitseraamistikuga seotud teavet. Kõik organisatsioonid peavad viivitamata reageerima põhimõtete järgimist käsitlevatele kaebustele, mille on esitanud ELi liikmesriikide ametiasutused ministeeriumi kaudu. Organisatsioonid, kes on otsustanud teha koostööd andmekaitseasutustega, sealhulgas organisatsioonid, kes töötlevad personali isikuandmeid, peavad uurimise ja kaebuste lahendamise küsimustes aru andma otse nendele asutustele.

| c. | Organisatsioonid on kohustatud kaebusi lahendama ning järgima I lisas sätestatud tingimusi, kui üksikisik soovib algatada siduva vahekohtumenetluse, saates sellekohase teate kõnealusele organisatsioonile, järgides menetlust ning kui I lisas sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

c.

Organisatsioonid on kohustatud kaebusi lahendama ning järgima I lisas sätestatud tingimusi, kui üksikisik soovib algatada siduva vahekohtumenetluse, saates sellekohase teate kõnealusele organisatsioonile, järgides menetlust ning kui I lisas sätestatud tingimused on täidetud.

| d. | Andmete edasisaatmise korral on andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon vastutav nende isikuandmete töötlemise eest, mille ta saab ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel ja edastab seejärel kolmandale isikule, kes tegutseb tema nimel tema esindajana. Andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon jääb põhimõtete kohaselt vastutavaks ka siis, kui tema esindaja töötleb asjaomaseid isikuandmeid viisil, mis ei ole kooskõlas põhimõtetega, välja arvatud juhul, kui organisatsioon tõendab, et ta ei ole vastutav sündmuse eest, mille tagajärjel kahju tekkis. |
| --- | --- |

d.

Andmete edasisaatmise korral on andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon vastutav nende isikuandmete töötlemise eest, mille ta saab ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel ja edastab seejärel kolmandale isikule, kes tegutseb tema nimel tema esindajana. Andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon jääb põhimõtete kohaselt vastutavaks ka siis, kui tema esindaja töötleb asjaomaseid isikuandmeid viisil, mis ei ole kooskõlas põhimõtetega, välja arvatud juhul, kui organisatsioon tõendab, et ta ei ole vastutav sündmuse eest, mille tagajärjel kahju tekkis.

| e. | Kui kohus otsustab, et organisatsioon ei järgi põhimõtteid, või põhimõtetes või põhimõtete tulevases lisas loetletud Ameerika Ühendriikide seadusjärgne asutus (nt föderaalne kaubanduskomisjon või transpordiministeerium) otsustab, et organisatsioon ei järgi põhimõtteid, peab organisatsioon avalikustama kõik asjakohased ELi-USA andmekaitseraamistikuga seotud ning kohtule või USA seadusjärgsele asutusele esitatud vastavus- või hindamisaruannete osad konfidentsiaalsusnõuetega kooskõlas olevas ulatuses. Ministeerium on loonud andmekaitseasutuste jaoks kontaktpunkti, kuhu nad võivad pöörduda andmekaitseraamistikus osalevate organisatsioonide põhimõtetele mittevastavusega seotud probleemide korral. Föderaalne kaubanduskomisjon ja transpordiministeerium vaatavad eelisjärjekorras läbi ministeeriumi ja ELi liikmesriikide ametiasutuste esitatud kaebused põhimõtete mittejärgimise kohta ning vahetavad õigeaegselt teavet kaebuse kohta selle esitanud asutusega, järgides kehtivaid konfidentsiaalsuspiiranguid. |
| --- | --- |

e.

Kui kohus otsustab, et organisatsioon ei järgi põhimõtteid, või põhimõtetes või põhimõtete tulevases lisas loetletud Ameerika Ühendriikide seadusjärgne asutus (nt föderaalne kaubanduskomisjon või transpordiministeerium) otsustab, et organisatsioon ei järgi põhimõtteid, peab organisatsioon avalikustama kõik asjakohased ELi-USA andmekaitseraamistikuga seotud ning kohtule või USA seadusjärgsele asutusele esitatud vastavus- või hindamisaruannete osad konfidentsiaalsusnõuetega kooskõlas olevas ulatuses. Ministeerium on loonud andmekaitseasutuste jaoks kontaktpunkti, kuhu nad võivad pöörduda andmekaitseraamistikus osalevate organisatsioonide põhimõtetele mittevastavusega seotud probleemide korral. Föderaalne kaubanduskomisjon ja transpordiministeerium vaatavad eelisjärjekorras läbi ministeeriumi ja ELi liikmesriikide ametiasutuste esitatud kaebused põhimõtete mittejärgimise kohta ning vahetavad õigeaegselt teavet kaebuse kohta selle esitanud asutusega, järgides kehtivaid konfidentsiaalsuspiiranguid.

III.   TÄIENDAVAD PÕHIMÕTTED

1.   Tundlikud andmed

| a. | Organisatsioon ei ole kohustatud hankima kinnitavat sõnaselget nõusolekut (st opt in) tundlike andmete töötlemiseks, kui see:






  i. | toimub andmesubjekti või muu isiku elulistes huvides; |
| --- | --- | --- |

a.

Organisatsioon ei ole kohustatud hankima kinnitavat sõnaselget nõusolekut (st opt in) tundlike andmete töötlemiseks, kui see:

i.

toimub andmesubjekti või muu isiku elulistes huvides;

| ii. | on vajalik õigusnõuete koostamiseks või kaitsmiseks; |
| --- | --- |

ii.

on vajalik õigusnõuete koostamiseks või kaitsmiseks;

| iii. | on vajalik meditsiiniabi või diagnoosi andmiseks; |
| --- | --- |

iii.

on vajalik meditsiiniabi või diagnoosi andmiseks;

| iv. | viiakse läbi fondi, ühenduse või muu poliitilise, filosoofilise, religioosse või ametiühingusuunitlusega mittetulundusasutuse õiguspärase tegevuse raames ning tingimusel, et töötlemine seondub ainult asjaomase asutuse liikmete või isikutega, kellel on kõnealuse asutusega korrapärased kontaktid tema eesmärkide tõttu, ning tingimusel, et andmeid ei avalikustata kolmandatele isikutele ilma andmesubjektide nõusolekuta; |
| --- | --- |

iv.

viiakse läbi fondi, ühenduse või muu poliitilise, filosoofilise, religioosse või ametiühingusuunitlusega mittetulundusasutuse õiguspärase tegevuse raames ning tingimusel, et töötlemine seondub ainult asjaomase asutuse liikmete või isikutega, kellel on kõnealuse asutusega korrapärased kontaktid tema eesmärkide tõttu, ning tingimusel, et andmeid ei avalikustata kolmandatele isikutele ilma andmesubjektide nõusolekuta;

| v. | on organisatsioonile vajalik kohustuste täitmiseks tööõiguse valdkonnas või |
| --- | --- |

v.

on organisatsioonile vajalik kohustuste täitmiseks tööõiguse valdkonnas või

| vi. | on seotud üksikisiku poolt avalikult teatavaks tehtud andmetega. |
| --- | --- |

vi.

on seotud üksikisiku poolt avalikult teatavaks tehtud andmetega.

2.   Erandid ajakirjandusele

| a. | Võttes arvesse ajakirjandusvabaduse põhiseaduslikku kaitset Ameerika Ühendriikides, siis juhul, kui Ameerika Ühendriikide põhiseaduse esimeses paranduses sisalduvad vaba ajakirjanduse õigused ristuvad eraelu puutumatuse kaitse huvidega, lähtutakse selliste huvide tasakaalustamisel esimesest parandusest, kui on tegemist Ameerika Ühendriikide isikute või organisatsioonidega. |
| --- | --- |

a.

Võttes arvesse ajakirjandusvabaduse põhiseaduslikku kaitset Ameerika Ühendriikides, siis juhul, kui Ameerika Ühendriikide põhiseaduse esimeses paranduses sisalduvad vaba ajakirjanduse õigused ristuvad eraelu puutumatuse kaitse huvidega, lähtutakse selliste huvide tasakaalustamisel esimesest parandusest, kui on tegemist Ameerika Ühendriikide isikute või organisatsioonidega.

| b. | Ajakirjandusliku materjali trükis või eetris avaldamiseks või muul moel avalikuks edastamiseks kogutud isikuandmetele, sõltumata sellest, kas neid kasutatakse või mitte, samuti massiteabevahendite arhiivide levitatavast varem avaldatud materjalist leitud teabele põhimõtete nõuded ei laiene. |
| --- | --- |

b.

Ajakirjandusliku materjali trükis või eetris avaldamiseks või muul moel avalikuks edastamiseks kogutud isikuandmetele, sõltumata sellest, kas neid kasutatakse või mitte, samuti massiteabevahendite arhiivide levitatavast varem avaldatud materjalist leitud teabele põhimõtete nõuded ei laiene.

3.   Teisene vastutus

| a. | Internetiteenuse osutajad, telekommunikatsiooniettevõtted või muud organisatsioonid ei ole andmekaitseraamistiku põhimõtete alusel vastutavad, kui nad teise organisatsiooni nimel vaid edastavad, marsruudivad või puhverdavad andmeid. ELi-USA andmekaitseraamistikust ei tulene teisest vastutust. Kui organisatsioon tegutseb kõigest kolmandate isikute edastatavate andmete kanalina ning ei määratle nende isikuandmete eesmärke ja töötlemisvahendeid, ei ole ta selles ulatuses vastutav. |
| --- | --- |

a.

Internetiteenuse osutajad, telekommunikatsiooniettevõtted või muud organisatsioonid ei ole andmekaitseraamistiku põhimõtete alusel vastutavad, kui nad teise organisatsiooni nimel vaid edastavad, marsruudivad või puhverdavad andmeid. ELi-USA andmekaitseraamistikust ei tulene teisest vastutust. Kui organisatsioon tegutseb kõigest kolmandate isikute edastatavate andmete kanalina ning ei määratle nende isikuandmete eesmärke ja töötlemisvahendeid, ei ole ta selles ulatuses vastutav.

4.   Nõuetekohane hoolsus ja auditite läbiviimine

| a. | Audiitorite ja investeerimispankurite tegevus võib hõlmata isikuandmete töötlemist ilma üksikisiku teadmise või nõusolekuta. See on lubatud teate, valikuvõimaluse ja juurdepääsu põhimõtete alusel allpool kirjeldatud tingimustel. |
| --- | --- |

a.

Audiitorite ja investeerimispankurite tegevus võib hõlmata isikuandmete töötlemist ilma üksikisiku teadmise või nõusolekuta. See on lubatud teate, valikuvõimaluse ja juurdepääsu põhimõtete alusel allpool kirjeldatud tingimustel.

| b. | Aktsiaseltse ja osaühinguid, sealhulgas andmekaitseraamistikus osalevaid organisatsioone, auditeeritakse korrapäraselt. Enneaegne avalikustamine võib sellised auditid, eriti need, mille käigus kontrollitakse võimalikku õigusvastast tegevust, ohtu seada. Samuti peab andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon, kes on seotud võimaliku ühinemise või ülevõtmisega, tegema või läbima nõuetekohase hoolsuse kontrolli. Sellega kaasneb tihti isikuandmete, näiteks juhtivate ja olulisemate töötajate kohta andmete kogumine ja töötlemine. Enneaegne avalikustamine võib tehingut takistada või isegi olla vastuolus väärtpaberite suhtes kohaldatavate õigusaktidega. Nõuetekohase hoolsuse kontrolli tegevatel investeerimispankuritel ja advokaatidel või audiitoritel, kes auditi läbi viivad, on lubatud andmeid töödelda ilma üksikisiku teadmiseta ainult sellises ulatuses ja ajavahemikul, mis on vajalik seadusest või avaliku huvist tulenevatel ning muudel juhtudel, mil nende põhimõtete rakendamine kahjustaks organisatsiooni õigustatud huve. Selliste õigustatud huvide hulka kuuluvad organisatsioonide kohustuste ja raamatupidamistoimingute tegemise vastavuse jälgimine ning konfidentsiaalsusvajadus, mis on seotud võimalike omandamiste, ühinemiste, ühisettevõtete või investeerimispankurite või audiitorite tehtavate muude sarnaste toimingutega. |
| --- | --- |

b.

Aktsiaseltse ja osaühinguid, sealhulgas andmekaitseraamistikus osalevaid organisatsioone, auditeeritakse korrapäraselt. Enneaegne avalikustamine võib sellised auditid, eriti need, mille käigus kontrollitakse võimalikku õigusvastast tegevust, ohtu seada. Samuti peab andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon, kes on seotud võimaliku ühinemise või ülevõtmisega, tegema või läbima nõuetekohase hoolsuse kontrolli. Sellega kaasneb tihti isikuandmete, näiteks juhtivate ja olulisemate töötajate kohta andmete kogumine ja töötlemine. Enneaegne avalikustamine võib tehingut takistada või isegi olla vastuolus väärtpaberite suhtes kohaldatavate õigusaktidega. Nõuetekohase hoolsuse kontrolli tegevatel investeerimispankuritel ja advokaatidel või audiitoritel, kes auditi läbi viivad, on lubatud andmeid töödelda ilma üksikisiku teadmiseta ainult sellises ulatuses ja ajavahemikul, mis on vajalik seadusest või avaliku huvist tulenevatel ning muudel juhtudel, mil nende põhimõtete rakendamine kahjustaks organisatsiooni õigustatud huve. Selliste õigustatud huvide hulka kuuluvad organisatsioonide kohustuste ja raamatupidamistoimingute tegemise vastavuse jälgimine ning konfidentsiaalsusvajadus, mis on seotud võimalike omandamiste, ühinemiste, ühisettevõtete või investeerimispankurite või audiitorite tehtavate muude sarnaste toimingutega.

5.   Andmekaitseasutuste roll

| a. | Organisatsioonid täidavad oma kohustust teha koostööd andmekaitseasutustega, nagu allpool kirjeldatud. ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel peavad EList isikuandmeid saavad Ameerika Ühendriikide organisatsioonid võtma kohustuse rakendada tõhusaid mehhanisme, et tagada vastavus põhimõtetele. Täpsemalt peavad osalevad organisatsioonid kooskõlas kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõttega tagama järgmise: a) i) kaebuste esitamise võimalus üksikisikutele, kellega andmed on seotud; a) ii) järelmeetmed, et kontrollida, kas kinnitused ja väited, mida nad on oma privaatsustingimuste kohta esitanud, vastavad tõele ning a) iii) kohustus heastada põhimõtete järgimata jätmisest tekkivad probleemid ning millised on tagajärjed sellistele organisatsioonidele. Organisatsioon võib vastata kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte punkti a alapunktidele i ja iii, kui ta järgib siin sätestatud nõudeid koostöö kohta andmekaitseasutustega. |
| --- | --- |

a.

Organisatsioonid täidavad oma kohustust teha koostööd andmekaitseasutustega, nagu allpool kirjeldatud. ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel peavad EList isikuandmeid saavad Ameerika Ühendriikide organisatsioonid võtma kohustuse rakendada tõhusaid mehhanisme, et tagada vastavus põhimõtetele. Täpsemalt peavad osalevad organisatsioonid kooskõlas kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõttega tagama järgmise: a) i) kaebuste esitamise võimalus üksikisikutele, kellega andmed on seotud; a) ii) järelmeetmed, et kontrollida, kas kinnitused ja väited, mida nad on oma privaatsustingimuste kohta esitanud, vastavad tõele ning a) iii) kohustus heastada põhimõtete järgimata jätmisest tekkivad probleemid ning millised on tagajärjed sellistele organisatsioonidele. Organisatsioon võib vastata kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte punkti a alapunktidele i ja iii, kui ta järgib siin sätestatud nõudeid koostöö kohta andmekaitseasutustega.

| b. | Organisatsioon kohustub tegema koostööd andmekaitseasutustega, kui ta avaldab oma ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete järgimise kinnituses ministeeriumile (vt täiendav põhimõte ise kinnitamise kohta), et organisatsioon:






  i. | soovides järgida kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte punkti a alapunktide i ja iii nõudeid, kohustub tegema koostööd andmekaitseasutustega; |
| --- | --- | --- |

b.

Organisatsioon kohustub tegema koostööd andmekaitseasutustega, kui ta avaldab oma ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete järgimise kinnituses ministeeriumile (vt täiendav põhimõte ise kinnitamise kohta), et organisatsioon:

i.

soovides järgida kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte punkti a alapunktide i ja iii nõudeid, kohustub tegema koostööd andmekaitseasutustega;

| ii. | teeb koostööd andmekaitseasutustega põhimõtete alusel esitatud kaebuste uurimisel ja lahendamisel ning |
| --- | --- |

ii.

teeb koostööd andmekaitseasutustega põhimõtete alusel esitatud kaebuste uurimisel ja lahendamisel ning

| iii. | järgib andmekaitseasutuste nõuandeid, kui need leiavad, et organisatsioon peab põhimõtete järgimiseks astuma konkreetseid samme, sealhulgas võtma meetmeid põhimõtete järgimata jätmise tõttu üksikisikutele tekitatud kahju heastamiseks või hüvitamiseks, ja esitab andmekaitseasutustele kirjaliku kinnituse selliste meetmete võtmise kohta. |
| --- | --- |

iii.

järgib andmekaitseasutuste nõuandeid, kui need leiavad, et organisatsioon peab põhimõtete järgimiseks astuma konkreetseid samme, sealhulgas võtma meetmeid põhimõtete järgimata jätmise tõttu üksikisikutele tekitatud kahju heastamiseks või hüvitamiseks, ja esitab andmekaitseasutustele kirjaliku kinnituse selliste meetmete võtmise kohta.

| c. | Andmekaitseasutuste kolleegiumide tegevus







  i. | Andmekaitseasutuste koostöö toimub teabe ja nõuannete vormis järgmiselt.






  1. | Andmekaitseasutuste nõuanded edastatakse ELi tasandil moodustatud andmekaitseasutuste mitteametliku kolleegiumi kaudu, mis muu hulgas aitab tagada ühtlustatud ja ühtse lähenemisviisi. |
| --- | --- | --- | --- |

c.

Andmekaitseasutuste kolleegiumide tegevus

i.

Andmekaitseasutuste koostöö toimub teabe ja nõuannete vormis järgmiselt.

1.

Andmekaitseasutuste nõuanded edastatakse ELi tasandil moodustatud andmekaitseasutuste mitteametliku kolleegiumi kaudu, mis muu hulgas aitab tagada ühtlustatud ja ühtse lähenemisviisi.

| 2. | Kolleegium nõustab Ameerika Ühendriikide organisatsioone üksikisikute lahendamata kaebuste asjus, mis on seotud ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel edastatud isikuandmete käitlemisega. Nõustamise eesmärk on tagada põhimõtete õige kohaldamine ning see hõlmab heastamisvahendeid, mida andmekaitseasutused peavad asjakohas(t)ele isiku(te)le sobilikuks. |
| --- | --- |

2.

Kolleegium nõustab Ameerika Ühendriikide organisatsioone üksikisikute lahendamata kaebuste asjus, mis on seotud ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel edastatud isikuandmete käitlemisega. Nõustamise eesmärk on tagada põhimõtete õige kohaldamine ning see hõlmab heastamisvahendeid, mida andmekaitseasutused peavad asjakohas(t)ele isiku(te)le sobilikuks.

| 3. | Kolleegium annab nõu vastuseks asjaomaste organisatsioonide taotluste ja/või otse üksikisikutelt saadud kaebustele organisatsioonide vastu, kes on kohustunud andmekaitseasutustega ELi-USA andmekaitseraamistiku raames koostööd tegema, julgustades selliseid üksikisikuid eelkõige kasutama sisemisi kaebuste käsitlemise menetlusi, mida organisatsioon võib pakkuda, ning vajaduse korral neid selles aidates. |
| --- | --- |

3.

Kolleegium annab nõu vastuseks asjaomaste organisatsioonide taotluste ja/või otse üksikisikutelt saadud kaebustele organisatsioonide vastu, kes on kohustunud andmekaitseasutustega ELi-USA andmekaitseraamistiku raames koostööd tegema, julgustades selliseid üksikisikuid eelkõige kasutama sisemisi kaebuste käsitlemise menetlusi, mida organisatsioon võib pakkuda, ning vajaduse korral neid selles aidates.

| 4. | Nõu antakse alles pärast seda, kui kummalgi vaidluse poolel on olnud mõistlik võimalus esitada selgitused ja soovitud tõendid. Kolleegium püüab esitada nõuande nii kiiresti, kui seda nõuetekohase menetluse nõue võimaldab. Üldjuhul püüab kolleegium esitada nõuande 60 päeva jooksul pärast kaebuse või taotluse saamist ning võimaluse korral kiiremini. |
| --- | --- |

4.

Nõu antakse alles pärast seda, kui kummalgi vaidluse poolel on olnud mõistlik võimalus esitada selgitused ja soovitud tõendid. Kolleegium püüab esitada nõuande nii kiiresti, kui seda nõuetekohase menetluse nõue võimaldab. Üldjuhul püüab kolleegium esitada nõuande 60 päeva jooksul pärast kaebuse või taotluse saamist ning võimaluse korral kiiremini.

| 5. | Kolleegium avalikustab talle läbivaatamiseks esitatud kaebuste tulemused, kui peab seda vajalikuks. |
| --- | --- |

5.

Kolleegium avalikustab talle läbivaatamiseks esitatud kaebuste tulemused, kui peab seda vajalikuks.

| 6. | Sellest, et kolleegium esitab nõuandeid, ei tulene mitte mingisugust vastutust ei kolleegiumile ega üksikutele andmekaitseasutustele. |
| --- | --- |

6.

Sellest, et kolleegium esitab nõuandeid, ei tulene mitte mingisugust vastutust ei kolleegiumile ega üksikutele andmekaitseasutustele.

| ii. | Nagu eespool märgitud, peavad sellise vaidluste lahendamise võimaluse valivad organisatsioonid kohustuma andmekaitseasutuste nõuandeid järgima. Kui organisatsioon ei järgi nõuannet 25 päeva jooksul pärast selle esitamist ning ei ole viivitust rahuldavalt põhjendanud, teavitab kolleegium oma kavatsusest saata materjal edasi kas föderaalsele kaubanduskomisjonile, transpordiministeeriumile või muule Ameerika Ühendriikide föderaalsele või valitsusasutusele, millel on seadusest tulenevad volitused võtta täitemeetmeid pettuse või valeandmete esitamise korral, või järeldada, et koostöökokkulepet on tõsiselt rikutud ning see loetakse seetõttu kehtetuks. Viimasel juhul teavitab kolleegium ministeeriumi, et andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjas saaks nõuetekohased muudatused teha. Andmekaitseasutustega koostöö kohustuse mittetäitmist, samuti põhimõtete mittejärgimist käsitatakse pettusel põhineva tavana föderaalse kaubanduskomisjoni seaduse (FTC Act) paragrahvi 5 (USA seadustiku 15. jaotise § 45), USA seadustiku 49. jaotise § 41712 või muu sarnase põhimääruse alusel. |
| --- | --- |

ii.

Nagu eespool märgitud, peavad sellise vaidluste lahendamise võimaluse valivad organisatsioonid kohustuma andmekaitseasutuste nõuandeid järgima. Kui organisatsioon ei järgi nõuannet 25 päeva jooksul pärast selle esitamist ning ei ole viivitust rahuldavalt põhjendanud, teavitab kolleegium oma kavatsusest saata materjal edasi kas föderaalsele kaubanduskomisjonile, transpordiministeeriumile või muule Ameerika Ühendriikide föderaalsele või valitsusasutusele, millel on seadusest tulenevad volitused võtta täitemeetmeid pettuse või valeandmete esitamise korral, või järeldada, et koostöökokkulepet on tõsiselt rikutud ning see loetakse seetõttu kehtetuks. Viimasel juhul teavitab kolleegium ministeeriumi, et andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjas saaks nõuetekohased muudatused teha. Andmekaitseasutustega koostöö kohustuse mittetäitmist, samuti põhimõtete mittejärgimist käsitatakse pettusel põhineva tavana föderaalse kaubanduskomisjoni seaduse (FTC Act) paragrahvi 5 (USA seadustiku 15. jaotise § 45), USA seadustiku 49. jaotise § 41712 või muu sarnase põhimääruse alusel.

| d. | Organisatsioon, kes soovib tal ELi-USA andmekaitseraamistiku kohaselt olevaid hüvesid laiendada EList töösuhte kontekstis edastatavatele personali isikuandmetele, peab kohustuma tegema nende andmete käitlemisel koostööd andmekaitseasutustega (vt täiendav põhimõte personaliandmete kohta). |
| --- | --- |

d.

Organisatsioon, kes soovib tal ELi-USA andmekaitseraamistiku kohaselt olevaid hüvesid laiendada EList töösuhte kontekstis edastatavatele personali isikuandmetele, peab kohustuma tegema nende andmete käitlemisel koostööd andmekaitseasutustega (vt täiendav põhimõte personaliandmete kohta).

| e. | Sellise võimaluse valivad organisatsioonid peavad maksma aastatasu, mis läheb kolleegiumi tegevuskulude katmiseks. Neilt võidakse täiendavalt paluda nende vastu esitatud taotluste või kaebuste läbivaatamisel kolleegiumi vajatavate tõlgete kulude tasumist. Tasu suuruse määrab ministeerium pärast komisjoniga konsulteerimist. Tasu võib sisse nõuda ministeeriumi valitud kolmas isik, kes on selleks otstarbeks kogutud vahendite hoidja. Tasu kaudu kogutud vahendite jaotamise asjakohaste menetluste kehtestamisel ning kolleegiumi muude menetlus- ja haldusaspektide asjus teeb ministeerium tihedat koostööd komisjoni ja andmekaitseasutustega. Ministeerium ja komisjon võivad kokku leppida tasu kogumise sageduse muutmises. |
| --- | --- |

e.

Sellise võimaluse valivad organisatsioonid peavad maksma aastatasu, mis läheb kolleegiumi tegevuskulude katmiseks. Neilt võidakse täiendavalt paluda nende vastu esitatud taotluste või kaebuste läbivaatamisel kolleegiumi vajatavate tõlgete kulude tasumist. Tasu suuruse määrab ministeerium pärast komisjoniga konsulteerimist. Tasu võib sisse nõuda ministeeriumi valitud kolmas isik, kes on selleks otstarbeks kogutud vahendite hoidja. Tasu kaudu kogutud vahendite jaotamise asjakohaste menetluste kehtestamisel ning kolleegiumi muude menetlus- ja haldusaspektide asjus teeb ministeerium tihedat koostööd komisjoni ja andmekaitseasutustega. Ministeerium ja komisjon võivad kokku leppida tasu kogumise sageduse muutmises.

6.   Põhimõtete järgimise kinnitamine

| a. | ELi-USA andmekaitseraamistiku hüved on tagatud sellest päevast alates, mil ministeerium lisab organisatsiooni andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja. Ministeerium lisab organisatsiooni andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja alles pärast seda, kui on kindlaks teinud, et organisatsiooni algselt esitatud põhimõtete järgimise kinnitus on täielik, ja ta kustutab organisatsiooni sellest nimekirjast, kui organisatsioon lahkub vabatahtlikult andmekaitseraamistikust või jätab esitamata oma iga-aastase korduskinnituse või kui ta järjepidevalt eirab põhimõtteid (vt vaidluste lahendamise ja täitmise tagamise täiendav põhimõte). |
| --- | --- |

a.

ELi-USA andmekaitseraamistiku hüved on tagatud sellest päevast alates, mil ministeerium lisab organisatsiooni andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja. Ministeerium lisab organisatsiooni andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja alles pärast seda, kui on kindlaks teinud, et organisatsiooni algselt esitatud põhimõtete järgimise kinnitus on täielik, ja ta kustutab organisatsiooni sellest nimekirjast, kui organisatsioon lahkub vabatahtlikult andmekaitseraamistikust või jätab esitamata oma iga-aastase korduskinnituse või kui ta järjepidevalt eirab põhimõtteid (vt vaidluste lahendamise ja täitmise tagamise täiendav põhimõte).

| b. | ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemiseks algse põhimõtete järgimise kinnituse või järgmiste korduskinnituste esitamiseks peab vastutav isik esitama organisatsiooni nimel ministeeriumile selle kohta, et organisatsioon kinnitab või kinnitab üle (olenevalt sellest, kummaga on tegemist) põhimõtete järgimist, (8) esildise, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet:






  i. | kinnitust või korduskinnitust esitava USA organisatsiooni nimi, samuti organisatsiooni nende USA üksuste või USA tütarettevõtjate nimi (nimed), mis samuti järgivad põhimõtteid, ja keda organisatsioon soovib kinnituses hõlmata; |
| --- | --- | --- |

b.

ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemiseks algse põhimõtete järgimise kinnituse või järgmiste korduskinnituste esitamiseks peab vastutav isik esitama organisatsiooni nimel ministeeriumile selle kohta, et organisatsioon kinnitab või kinnitab üle (olenevalt sellest, kummaga on tegemist) põhimõtete järgimist, (8) esildise, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet:

i.

kinnitust või korduskinnitust esitava USA organisatsiooni nimi, samuti organisatsiooni nende USA üksuste või USA tütarettevõtjate nimi (nimed), mis samuti järgivad põhimõtteid, ja keda organisatsioon soovib kinnituses hõlmata;

| ii. | kirjeldus selle kohta, kuidas organisatsiooni tegevus on seotud isikuandmetega, mis saadakse EList ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel; |
| --- | --- |

ii.

kirjeldus selle kohta, kuidas organisatsiooni tegevus on seotud isikuandmetega, mis saadakse EList ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel;

| iii. | organisatsiooni selliste isikuandmete suhtes kohaldatavate asjaomaste privaatsustingimuste kirjeldus, sealhulgas järgmine:






  1. | kui organisatsioonil on olemas avalik veebisait, siis veebiaadress, kus tema privaatsustingimused on kättesaadavad, või kui organisatsioonil ei ole avalikku veebisaiti, siis teave selle kohta, kus üldsusel on võimalik tema privaatsustingimustega tutvuda, ning |
| --- | --- | --- |

iii.

organisatsiooni selliste isikuandmete suhtes kohaldatavate asjaomaste privaatsustingimuste kirjeldus, sealhulgas järgmine:

1.

kui organisatsioonil on olemas avalik veebisait, siis veebiaadress, kus tema privaatsustingimused on kättesaadavad, või kui organisatsioonil ei ole avalikku veebisaiti, siis teave selle kohta, kus üldsusel on võimalik tema privaatsustingimustega tutvuda, ning

| 2. | rakendamise alguskuupäev; |
| --- | --- |

2.

rakendamise alguskuupäev;

| iv. | organisatsiooni kontaktandmed kaebuste, juurdepääsunõuete ning põhimõtete alusel tekkivate muude küsimuste käsitlemiseks, (9) sealhulgas:






  1. | (olenevalt olukorrast) organisatsiooni vastava(te) isiku(te) või asjaomas(t)e kontaktisiku(te) nimi (nimed), ametinimetus(ed), e-posti aadress(id) ja telefoninumber (-numbrid) ning |
| --- | --- | --- |

iv.

organisatsiooni kontaktandmed kaebuste, juurdepääsunõuete ning põhimõtete alusel tekkivate muude küsimuste käsitlemiseks, (9) sealhulgas:

1.

(olenevalt olukorrast) organisatsiooni vastava(te) isiku(te) või asjaomas(t)e kontaktisiku(te) nimi (nimed), ametinimetus(ed), e-posti aadress(id) ja telefoninumber (-numbrid) ning

| 2. | organisatsiooni asjaomane USA postiaadress; |
| --- | --- |

2.

organisatsiooni asjaomane USA postiaadress;

| v. | seadusjärgne asutus, kellel on pädevus läbi vaadata mis tahes nõudeid organisatsiooni vastu seoses võimalike ebaõiglaste või pettusel põhinevate tavadega ja eraelu puutumatusele kohaldatavate (ning põhimõtetes või tulevases põhimõtete lisas loetletud) õigusnormide rikkumisega; |
| --- | --- |

v.

seadusjärgne asutus, kellel on pädevus läbi vaadata mis tahes nõudeid organisatsiooni vastu seoses võimalike ebaõiglaste või pettusel põhinevate tavadega ja eraelu puutumatusele kohaldatavate (ning põhimõtetes või tulevases põhimõtete lisas loetletud) õigusnormide rikkumisega;

| vi. | kõikide eraelu puutumatuse programmide nimed, milles organisatsioon osaleb; |
| --- | --- |

vi.

kõikide eraelu puutumatuse programmide nimed, milles organisatsioon osaleb;

| vii. | kontrollimeetod (st enesehindamine või väline vastavuskontroll, sealhulgas kolmas isik, kes selliseid kontrolle teeb) (10) ning |
| --- | --- |

vii.

kontrollimeetod (st enesehindamine või väline vastavuskontroll, sealhulgas kolmas isik, kes selliseid kontrolle teeb) (10) ning

| viii. | põhimõtetega seotud lahendamata kaebuste uurimiseks kättesaadavad asjakohased sõltumatud kaebuste menetlemise mehhanismid (11). |
| --- | --- |

viii.

põhimõtetega seotud lahendamata kaebuste uurimiseks kättesaadavad asjakohased sõltumatud kaebuste menetlemise mehhanismid (11).

| c. | Organisatsioon, kes soovib tal ELi-USA andmekaitseraamistiku kohaselt olevaid hüvesid laiendada EList töösuhte kontekstis edastatavatele töötajate isikuandmetele, võib seda teha, kui olemas on seadusjärgne asutus, kes on loetletud põhimõtetes või tulevases põhimõtete lisas ja kellel on pädevus lahendada personaliandmete töötlemisest tulenevaid nõudeid organisatsiooni vastu. Lisaks peab organisatsioon sellele viitama oma algses põhimõtete järgimise kinnituses, samuti kõigis korduskinnitustes ja teatama, et kohustub tegema koostööd asjaomase ELi asutuse või asjaomaste asutustega personaliandmeid käsitleva täiendava põhimõtte ja andmekaitseasutuste rolli käsitleva täiendava põhimõtte alusel (vastavalt sellele, kumb on kohaldatav) ning järgima nimetatud asutuste nõuandeid. Organisatsioon peab esitama ministeeriumile ka koopia oma personaliandmetele kehtivatest privaatsustingimustest ning teatama, kus need on tutvumiseks kättesaadavad töötajatele, keda need puudutavad. |
| --- | --- |

c.

Organisatsioon, kes soovib tal ELi-USA andmekaitseraamistiku kohaselt olevaid hüvesid laiendada EList töösuhte kontekstis edastatavatele töötajate isikuandmetele, võib seda teha, kui olemas on seadusjärgne asutus, kes on loetletud põhimõtetes või tulevases põhimõtete lisas ja kellel on pädevus lahendada personaliandmete töötlemisest tulenevaid nõudeid organisatsiooni vastu. Lisaks peab organisatsioon sellele viitama oma algses põhimõtete järgimise kinnituses, samuti kõigis korduskinnitustes ja teatama, et kohustub tegema koostööd asjaomase ELi asutuse või asjaomaste asutustega personaliandmeid käsitleva täiendava põhimõtte ja andmekaitseasutuste rolli käsitleva täiendava põhimõtte alusel (vastavalt sellele, kumb on kohaldatav) ning järgima nimetatud asutuste nõuandeid. Organisatsioon peab esitama ministeeriumile ka koopia oma personaliandmetele kehtivatest privaatsustingimustest ning teatama, kus need on tutvumiseks kättesaadavad töötajatele, keda need puudutavad.

| d. | Ministeerium peab andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja organisatsioonide kohta, kes on esitanud tervikliku algse kinnituse, ning uuendab kõnealust nimekirja iga-aastaste korduskinnituste ning vaidluste lahendamist ja täitmise tagamist käsitleva täiendava põhimõtte kohaste teadete alusel. Sellised kinnitused tuleb esitada vähemalt kord aastas. Vastasel juhul kustutatakse organisatsioon andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast ja ELi-USA andmekaitseraamistikuga kaasnevad hüved ei ole enam tagatud. Kõik organisatsioonid, kelle ministeerium lisab andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja, peavad olema kehtestanud teate põhimõttele vastavad privaatsustingimused ja nad peavad nendes avalikustatud privaatsustingimustes deklareerima, et järgivad põhimõtteid (12). Kui organisatsiooni privaatsustingimused on kättesaadavad internetis, peab seal olema ka hüperlink ministeeriumi andmekaitseraamistiku veebisaidile, samuti hüperlink põhimõtetega seotud lahendamata kaebuste uurimise ja sõltumatu kaebuste menetlemise mehhanismi veebisaidile või kaebuse vormile, ja seda üksikisikutele tasuta. |
| --- | --- |

d.

Ministeerium peab andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja organisatsioonide kohta, kes on esitanud tervikliku algse kinnituse, ning uuendab kõnealust nimekirja iga-aastaste korduskinnituste ning vaidluste lahendamist ja täitmise tagamist käsitleva täiendava põhimõtte kohaste teadete alusel. Sellised kinnitused tuleb esitada vähemalt kord aastas. Vastasel juhul kustutatakse organisatsioon andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast ja ELi-USA andmekaitseraamistikuga kaasnevad hüved ei ole enam tagatud. Kõik organisatsioonid, kelle ministeerium lisab andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja, peavad olema kehtestanud teate põhimõttele vastavad privaatsustingimused ja nad peavad nendes avalikustatud privaatsustingimustes deklareerima, et järgivad põhimõtteid (12). Kui organisatsiooni privaatsustingimused on kättesaadavad internetis, peab seal olema ka hüperlink ministeeriumi andmekaitseraamistiku veebisaidile, samuti hüperlink põhimõtetega seotud lahendamata kaebuste uurimise ja sõltumatu kaebuste menetlemise mehhanismi veebisaidile või kaebuse vormile, ja seda üksikisikutele tasuta.

| e. | Põhimõtteid kohaldatakse pärast nende kinnitamist viivitamata. Osalevad organisatsioonid, kes on varem kinnitanud ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield põhimõtete järgimist, peavad oma privaatsustingimusi ajakohastama, et asendada vastav viide nimetusega „ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtted“. Asjaomased organisatsioonid lisavad selle viite võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt kolme kuu jooksul pärast ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

e.

Põhimõtteid kohaldatakse pärast nende kinnitamist viivitamata. Osalevad organisatsioonid, kes on varem kinnitanud ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield põhimõtete järgimist, peavad oma privaatsustingimusi ajakohastama, et asendada vastav viide nimetusega „ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtted“. Asjaomased organisatsioonid lisavad selle viite võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt kolme kuu jooksul pärast ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete jõustumise kuupäeva.

| f. | Organisatsioon peab kohaldama põhimõtteid kõikide EList ELi-USA andmekaitseraamistikule tuginedes saadud isikuandmete suhtes. Kohustus järgida põhimõtteid ei ole ajaliselt piiratud andmete puhul, mida organisatsioon sai ajal, kui tal oli õigus ELi-USA andmekaitseraamistiku hüvedele; see kohustus tähendab, et organisatsioon jätkab põhimõtete kohaldamist selliste andmete suhtes nii kaua, kuni organisatsioon neid säilitab, kasutab või avalikustab, isegi kui ta seejärel mis tahes põhjusel ELi-USA andmekaitseraamistikust lahkub. Organisatsioon, mis soovib ELi-USA andmekaitseraamistikust lahkuda, peab ministeeriumile sellest ette teatama. Ka tuleb kõnealuses teates märkida, mida organisatsioon teeb isikuandmetega, mille ta on ELi-USA andmekaitseraamistikule tuginedes saanud (st kas ta säilitab, tagastab või kustutab andmed ja kui ta säilitab andmeid, siis heakskiidetud vahendid, millega ta andmeid kaitseb). Organisatsioon, kes lahkub ELi-USA andmekaitseraamistikust, ent soovib selle raames saadud andmeid säilitada, peab kinnitama ministeeriumile igal aastal põhimõtete järgimist või andmetele piisava kaitse tagamist teiste heakskiidetud meetoditega (nt kasutades lepingut, mis sisaldab komisjoni vastu võetud asjakohasetes lepingu tüüptingimustes ette nähtud nõudeid täies ulatuses); vastasel korral peab organisatsioon teabe tagastama või kustutama (13). ELi-USA andmekaitseraamistikust lahkuv organisatsioon peab eemaldama kõikidest asjakohastest privaatsustingimustest kõik viited ELi-USA andmekaitseraamistikule, mis osutavad, et organisatsioon jätkab ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemist ja tal on õigus sellest tulenevatele hüvedele. |
| --- | --- |

f.

Organisatsioon peab kohaldama põhimõtteid kõikide EList ELi-USA andmekaitseraamistikule tuginedes saadud isikuandmete suhtes. Kohustus järgida põhimõtteid ei ole ajaliselt piiratud andmete puhul, mida organisatsioon sai ajal, kui tal oli õigus ELi-USA andmekaitseraamistiku hüvedele; see kohustus tähendab, et organisatsioon jätkab põhimõtete kohaldamist selliste andmete suhtes nii kaua, kuni organisatsioon neid säilitab, kasutab või avalikustab, isegi kui ta seejärel mis tahes põhjusel ELi-USA andmekaitseraamistikust lahkub. Organisatsioon, mis soovib ELi-USA andmekaitseraamistikust lahkuda, peab ministeeriumile sellest ette teatama. Ka tuleb kõnealuses teates märkida, mida organisatsioon teeb isikuandmetega, mille ta on ELi-USA andmekaitseraamistikule tuginedes saanud (st kas ta säilitab, tagastab või kustutab andmed ja kui ta säilitab andmeid, siis heakskiidetud vahendid, millega ta andmeid kaitseb). Organisatsioon, kes lahkub ELi-USA andmekaitseraamistikust, ent soovib selle raames saadud andmeid säilitada, peab kinnitama ministeeriumile igal aastal põhimõtete järgimist või andmetele piisava kaitse tagamist teiste heakskiidetud meetoditega (nt kasutades lepingut, mis sisaldab komisjoni vastu võetud asjakohasetes lepingu tüüptingimustes ette nähtud nõudeid täies ulatuses); vastasel korral peab organisatsioon teabe tagastama või kustutama (13). ELi-USA andmekaitseraamistikust lahkuv organisatsioon peab eemaldama kõikidest asjakohastest privaatsustingimustest kõik viited ELi-USA andmekaitseraamistikule, mis osutavad, et organisatsioon jätkab ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemist ja tal on õigus sellest tulenevatele hüvedele.

| g. | Organisatsioon, mis lakkab eksisteerimast eraldiseisva üksusena äriühingu staatuse muutumise tõttu nt ühinemise või ülevõtmise, pankroti või lõpetamise tulemusena, peab sellest ministeeriumi eelnevalt teavitama. Teates tuleb ka märkida, kas äriühingu staatuse muutumise tulemusel tekkiv üksus i) osaleb jätkuvalt ELi-USA andmekaitseraamistikus olemasoleva kinnituse alusel; ii) esitab kinnituse ELi-USA andmekaitseraamistiku uue osalejana (nt kui uuel üksusel või säilinud üksusel ei ole juba olemasolevat kinnitust, mille alusel ta saaks ELi-USA andmekaitseraamistikus osaleda) või iii) võtab kasutusele muud kaitsemeetmed, näiteks kirjaliku lepingu, mis tagab põhimõtete jätkuva kohaldamise kõigi isikuandmete suhtes, mille organisatsioon on ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel saanud ja mida ta säilitab. Kui ei kohaldata ei punkti i, ii ega iii, tuleb ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel saadud andmed viivitamatult tagastada või kustutada. |
| --- | --- |

g.

Organisatsioon, mis lakkab eksisteerimast eraldiseisva üksusena äriühingu staatuse muutumise tõttu nt ühinemise või ülevõtmise, pankroti või lõpetamise tulemusena, peab sellest ministeeriumi eelnevalt teavitama. Teates tuleb ka märkida, kas äriühingu staatuse muutumise tulemusel tekkiv üksus i) osaleb jätkuvalt ELi-USA andmekaitseraamistikus olemasoleva kinnituse alusel; ii) esitab kinnituse ELi-USA andmekaitseraamistiku uue osalejana (nt kui uuel üksusel või säilinud üksusel ei ole juba olemasolevat kinnitust, mille alusel ta saaks ELi-USA andmekaitseraamistikus osaleda) või iii) võtab kasutusele muud kaitsemeetmed, näiteks kirjaliku lepingu, mis tagab põhimõtete jätkuva kohaldamise kõigi isikuandmete suhtes, mille organisatsioon on ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel saanud ja mida ta säilitab. Kui ei kohaldata ei punkti i, ii ega iii, tuleb ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel saadud andmed viivitamatult tagastada või kustutada.

| h. | Kui organisatsioon lahkub mingil põhjusel ELi-USA andmekaitseraamistikust, peab ta eemaldama kõik väited, mis osutavad, et organisatsioon jätkab ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemist või et tal on õigus ELi-USA andmekaitseraamistikust tulenevatele hüvedele. Eemaldada tuleb ka ELi-USA andmekaitseraamistikule vastavust kinnitav tähis, kui seda kasutatakse. Kui organisatsiooni esitab üldsusele valeandmeid põhimõtete järgimise kohta, võib föderaalne kaubanduskomisjon, transpordiministeerium või muu asjakohane valitsusasutus süüdistuse esitada. Ministeeriumile valeandmete esitamise korral võidakse kohaldada valeandmete seadust (False Statements Act, USA seadustiku 18. jaotise § 1001). |
| --- | --- |

h.

Kui organisatsioon lahkub mingil põhjusel ELi-USA andmekaitseraamistikust, peab ta eemaldama kõik väited, mis osutavad, et organisatsioon jätkab ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemist või et tal on õigus ELi-USA andmekaitseraamistikust tulenevatele hüvedele. Eemaldada tuleb ka ELi-USA andmekaitseraamistikule vastavust kinnitav tähis, kui seda kasutatakse. Kui organisatsiooni esitab üldsusele valeandmeid põhimõtete järgimise kohta, võib föderaalne kaubanduskomisjon, transpordiministeerium või muu asjakohane valitsusasutus süüdistuse esitada. Ministeeriumile valeandmete esitamise korral võidakse kohaldada valeandmete seadust (False Statements Act, USA seadustiku 18. jaotise § 1001).

7.   Kontrollimine

| a. | Organisatsioonid peavad ette nägema kontrollimeetmed tõendamaks, et kinnitused ja väited, mida nad oma ELi-USA andmekaitseraamistiku järgmise tavade kohta eraelu puutumatuse valdkonnas on esitanud, vastavad tõele ja asjaomaste tavade rakendamine vastab väidetele ning on kooskõlas põhimõtetega. |
| --- | --- |

a.

Organisatsioonid peavad ette nägema kontrollimeetmed tõendamaks, et kinnitused ja väited, mida nad oma ELi-USA andmekaitseraamistiku järgmise tavade kohta eraelu puutumatuse valdkonnas on esitanud, vastavad tõele ja asjaomaste tavade rakendamine vastab väidetele ning on kooskõlas põhimõtetega.

| b. | Kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte kontrollinõuete järgimiseks peab organisatsioon selliseid kinnitusi ja väiteid kontrollima enesehindamise või välise vastavuskontrolli kaudu. |
| --- | --- |

b.

Kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte kontrollinõuete järgimiseks peab organisatsioon selliseid kinnitusi ja väiteid kontrollima enesehindamise või välise vastavuskontrolli kaudu.

| c. | Kui organisatsioon on valinud enesehindamise, peab selline kontroll näitama, et tema EList saadud isikuandmeid käsitlevad privaatsustingimused on täpsed, terviklikud, kergesti kättesaadavad, vastavuses põhimõtetega ja täielikult rakendatud (st neid järgitakse). Samuti peab kontroll näitama, et üksikisikuid teavitatakse sisemisest kaebuste lahendamise korrast ja sõltumatutest mehhanismidest, mille kaudu on võimalik nende kaebusi menetleda; et paika on pandud kord töötajatele selle korra rakendamise koolituse pakkumiseks ja nende suhtes kohaldatav distsiplinaarmenetlus juhul, kui nad korrast kinni ei pea, ning et paika on pandud sisekord perioodiliste objektiivsete kontrollide korraldamiseks eespool nimetatule vastavuse suhtes. Enesehindamise lõpuleviimise kinnitusele peaks alla kirjutama vastutav isik või organisatsiooni muu volitatud esindaja vähemalt kord aastas ning see peaks olema nõudmise korral kättesaadav üksikisikutele või kui tegemist on põhimõtete järgimata jätmise uurimise või sellekohase kaebusega. |
| --- | --- |

c.

Kui organisatsioon on valinud enesehindamise, peab selline kontroll näitama, et tema EList saadud isikuandmeid käsitlevad privaatsustingimused on täpsed, terviklikud, kergesti kättesaadavad, vastavuses põhimõtetega ja täielikult rakendatud (st neid järgitakse). Samuti peab kontroll näitama, et üksikisikuid teavitatakse sisemisest kaebuste lahendamise korrast ja sõltumatutest mehhanismidest, mille kaudu on võimalik nende kaebusi menetleda; et paika on pandud kord töötajatele selle korra rakendamise koolituse pakkumiseks ja nende suhtes kohaldatav distsiplinaarmenetlus juhul, kui nad korrast kinni ei pea, ning et paika on pandud sisekord perioodiliste objektiivsete kontrollide korraldamiseks eespool nimetatule vastavuse suhtes. Enesehindamise lõpuleviimise kinnitusele peaks alla kirjutama vastutav isik või organisatsiooni muu volitatud esindaja vähemalt kord aastas ning see peaks olema nõudmise korral kättesaadav üksikisikutele või kui tegemist on põhimõtete järgimata jätmise uurimise või sellekohase kaebusega.

| d. | Kui organisatsioon on valinud välise vastavuskontrolli, peab kontroll näitama, et tema EList saadud isikuandmeid käsitlevad privaatsustingimused on täpsed, terviklikud, kergesti kättesaadavad, vastavuses põhimõtetega ja täielikult rakendatud (st et neid järgitakse). Samuti peab see kontroll näitama, et üksikisikuid teavitatakse mehhanismidest, mille kaudu on võimalik nende kaebusi menetleda. Kontrolliviisideks võivad piiranguta olla auditeerimine, pisteline kontroll, „peibutiste“ kasutamine või vajaduse korral tehnoloogilised vahendid. Välise vastavuskontrolli eduka lõpuleviimise kinnitusele peab alla kirjutama kas kontrollija või vastutav isik või organisatsiooni muu volitatud esindaja vähemalt kord aastas ning see peaks olema nõudmisel kättesaadav üksikisikutele või kui tegemist on põhimõtete järgimata jätmise uurimise või sellekohase kaebusega. |
| --- | --- |

d.

Kui organisatsioon on valinud välise vastavuskontrolli, peab kontroll näitama, et tema EList saadud isikuandmeid käsitlevad privaatsustingimused on täpsed, terviklikud, kergesti kättesaadavad, vastavuses põhimõtetega ja täielikult rakendatud (st et neid järgitakse). Samuti peab see kontroll näitama, et üksikisikuid teavitatakse mehhanismidest, mille kaudu on võimalik nende kaebusi menetleda. Kontrolliviisideks võivad piiranguta olla auditeerimine, pisteline kontroll, „peibutiste“ kasutamine või vajaduse korral tehnoloogilised vahendid. Välise vastavuskontrolli eduka lõpuleviimise kinnitusele peab alla kirjutama kas kontrollija või vastutav isik või organisatsiooni muu volitatud esindaja vähemalt kord aastas ning see peaks olema nõudmisel kättesaadav üksikisikutele või kui tegemist on põhimõtete järgimata jätmise uurimise või sellekohase kaebusega.

| e. | Organisatsioonid peavad säilitama oma dokumente ELi-USA andmekaitseraamistiku kohaste puutumatustavade rakendamise kohta ja tegema need mittevastavuse uurimise või sellekohase kaebuse korral nõudmisel kättesaadavaks kaebuste läbivaatamise eest vastutavale vaidluste lahendamise sõltumatule organile või asutusele, kelle pädevuses on uurida ebaõiglaseid või pettusel põhinevaid tavasid. Organisatsioonid peavad viivitamata vastama ministeeriumi järelepärimistele ja muudele teabenõuetele, mis käsitlevad põhimõtete järgimist organisatsiooni poolt. |
| --- | --- |

e.

Organisatsioonid peavad säilitama oma dokumente ELi-USA andmekaitseraamistiku kohaste puutumatustavade rakendamise kohta ja tegema need mittevastavuse uurimise või sellekohase kaebuse korral nõudmisel kättesaadavaks kaebuste läbivaatamise eest vastutavale vaidluste lahendamise sõltumatule organile või asutusele, kelle pädevuses on uurida ebaõiglaseid või pettusel põhinevaid tavasid. Organisatsioonid peavad viivitamata vastama ministeeriumi järelepärimistele ja muudele teabenõuetele, mis käsitlevad põhimõtete järgimist organisatsiooni poolt.

8.   Juurdepääs

a.   Juurdepääsu põhimõtte rakendamine

| i. | Põhimõtete kohaselt on juurdepääsuõigus eraelu puutumatuse kaitse jaoks on põhimõttelise tähtsusega. Eelkõige võimaldab see üksikisikutel kontrollida nende kohta säilitatavate andmete õigsust. Juurdepääsu põhimõte tähendab, et üksikisikutel on õigus järgmisele:






  1. | saada organisatsioonilt kinnitus selle kohta, kas organisatsioon töötleb või ei töötle nendega seotud isikuandmeid (14); |
| --- | --- | --- |

i.

Põhimõtete kohaselt on juurdepääsuõigus eraelu puutumatuse kaitse jaoks on põhimõttelise tähtsusega. Eelkõige võimaldab see üksikisikutel kontrollida nende kohta säilitatavate andmete õigsust. Juurdepääsu põhimõte tähendab, et üksikisikutel on õigus järgmisele:

1.

saada organisatsioonilt kinnitus selle kohta, kas organisatsioon töötleb või ei töötle nendega seotud isikuandmeid (14);

| 2. | lasta selline teave endale edastada, et kontrollida selle täpsust ja töötlemise õiguspärasust ning |
| --- | --- |

2.

lasta selline teave endale edastada, et kontrollida selle täpsust ja töötlemise õiguspärasust ning

| 3. | lasta andmed parandada, neid muuta või need kustutada, kui need ei ole õiged või kui neid töödeldakse põhimõtteid rikkudes. |
| --- | --- |

3.

lasta andmed parandada, neid muuta või need kustutada, kui need ei ole õiged või kui neid töödeldakse põhimõtteid rikkudes.

| ii. | Üksikisikud ei pea oma isikuandmetele juurdepääsu taotlusi põhjendama. Üksikisikute juurdepääsutaotlustele vastamisel peaksid organisatsioonid esmajoones huvi tundma, mis nende taotluste esitamiseni üldse viis. Näiteks kui juurdepääsutaotlus on ebamäärane või laiaulatuslik, võib organisatsioon üksikisikuga alustada dialoogi, et taotluse põhjust paremini mõista ning vastavad andmed leida. Organisatsioon võiks uurida, millis(t)e organisatsiooni osa(de)ga üksikisik suhtles või milline on juurdepääsutaotluse aluseks olevate andmete (või nende kasutuse) laad. |
| --- | --- |

ii.

Üksikisikud ei pea oma isikuandmetele juurdepääsu taotlusi põhjendama. Üksikisikute juurdepääsutaotlustele vastamisel peaksid organisatsioonid esmajoones huvi tundma, mis nende taotluste esitamiseni üldse viis. Näiteks kui juurdepääsutaotlus on ebamäärane või laiaulatuslik, võib organisatsioon üksikisikuga alustada dialoogi, et taotluse põhjust paremini mõista ning vastavad andmed leida. Organisatsioon võiks uurida, millis(t)e organisatsiooni osa(de)ga üksikisik suhtles või milline on juurdepääsutaotluse aluseks olevate andmete (või nende kasutuse) laad.

| iii. | Kooskõlas juurdepääsu põhimõtte põhjapaneva tähtsusega peaksid organisatsioonid alati tegema heauskseid pingutusi juurdepääsu võimaldamiseks. Näiteks kui on vaja kaitsta konkreetseid andmeid ning neid on võimalik hõlpsasti eraldada muudest isikuandmetest, mille kohta on esitatud juurdepääsutaotlus, peaks organisatsioon kaitstud andmed eraldama ja muud andmed kättesaadavaks tegema. Kui organisatsioon otsustab, et juurdepääsu tuleb mingil konkreetsel juhul piirata, peab ta juurdepääsu taotlenud üksikisikule esitama selgituse, miks ta sellise otsuse tegi, ja teabe kontaktpunkti kohta lisapäringute saatmiseks. |
| --- | --- |

iii.

Kooskõlas juurdepääsu põhimõtte põhjapaneva tähtsusega peaksid organisatsioonid alati tegema heauskseid pingutusi juurdepääsu võimaldamiseks. Näiteks kui on vaja kaitsta konkreetseid andmeid ning neid on võimalik hõlpsasti eraldada muudest isikuandmetest, mille kohta on esitatud juurdepääsutaotlus, peaks organisatsioon kaitstud andmed eraldama ja muud andmed kättesaadavaks tegema. Kui organisatsioon otsustab, et juurdepääsu tuleb mingil konkreetsel juhul piirata, peab ta juurdepääsu taotlenud üksikisikule esitama selgituse, miks ta sellise otsuse tegi, ja teabe kontaktpunkti kohta lisapäringute saatmiseks.

b.   Juurdepääsu võimaldamise tülikus või kulud

| i. | Õigust isikuandmetele juurde pääseda tohib piirata vaid erandjuhtudel, kui sellega rikutaks teiste isikute seaduslikke õigusi või kui juurdepääsu võimaldamise tülikus või kulud on asjaomasel juhul ebaproportsionaalsed ohuga üksikisiku eraelu puutumatusele. Kulud ja tülikus on olulised tegurid, mida tuleks arvesse võtta, kuid need ei ole juurdepääsu võimaldamise mõistlikkuse üle otsustamisel otsustavad tegurid. |
| --- | --- |

i.

Õigust isikuandmetele juurde pääseda tohib piirata vaid erandjuhtudel, kui sellega rikutaks teiste isikute seaduslikke õigusi või kui juurdepääsu võimaldamise tülikus või kulud on asjaomasel juhul ebaproportsionaalsed ohuga üksikisiku eraelu puutumatusele. Kulud ja tülikus on olulised tegurid, mida tuleks arvesse võtta, kuid need ei ole juurdepääsu võimaldamise mõistlikkuse üle otsustamisel otsustavad tegurid.

| ii. | Näiteks kui isikuandmeid kasutatakse üksikisikut oluliselt mõjutavate otsuste tegemiseks (nt oluliste hüvede, nagu kindlustuse, hüpoteeklaenu või töökoha võimaldamine või sellest keeldumine), siis kooskõlas käesolevate täiendavate põhimõtete muude sätetega peab organisatsioon need andmed avalikustama ka siis, kui see on suhteliselt keeruline või kallis. Kui nõutavad isikuandmed ei ole tundlikud või neid ei kasutata üksikisikut oluliselt mõjutavate otsuste tegemiseks, ent on kergesti kättesaadavad ja neile juurdepääsu andmine ei ole kulukas, peab organisatsioon võimaldama juurdepääsu sellistele andmetele. |
| --- | --- |

ii.

Näiteks kui isikuandmeid kasutatakse üksikisikut oluliselt mõjutavate otsuste tegemiseks (nt oluliste hüvede, nagu kindlustuse, hüpoteeklaenu või töökoha võimaldamine või sellest keeldumine), siis kooskõlas käesolevate täiendavate põhimõtete muude sätetega peab organisatsioon need andmed avalikustama ka siis, kui see on suhteliselt keeruline või kallis. Kui nõutavad isikuandmed ei ole tundlikud või neid ei kasutata üksikisikut oluliselt mõjutavate otsuste tegemiseks, ent on kergesti kättesaadavad ja neile juurdepääsu andmine ei ole kulukas, peab organisatsioon võimaldama juurdepääsu sellistele andmetele.

c.   Konfidentsiaalne äriinfo

| i. | Konfidentsiaalne äriinfo on andmed, mille avalikustamise vältimiseks organisatsioon on võtnud meetmed ja mille avalikustamine võib aidata turul olevat konkurenti. Organisatsioonid võivad juurdepääsu võimaldamisest keelduda või seda piirata ulatuses, milles juurdepääsu võimaldamisel paljastuks organisatsiooni enda konfidentsiaalne äriinfo, näiteks organisatsiooni turundusjäreldused või -klassifikatsioonid, või mõne teise organisatsiooni konfidentsiaalne äriinfo, kui sellistele andmetele kohaldatakse lepingulist konfidentsiaalsuskohustust. |
| --- | --- |

i.

Konfidentsiaalne äriinfo on andmed, mille avalikustamise vältimiseks organisatsioon on võtnud meetmed ja mille avalikustamine võib aidata turul olevat konkurenti. Organisatsioonid võivad juurdepääsu võimaldamisest keelduda või seda piirata ulatuses, milles juurdepääsu võimaldamisel paljastuks organisatsiooni enda konfidentsiaalne äriinfo, näiteks organisatsiooni turundusjäreldused või -klassifikatsioonid, või mõne teise organisatsiooni konfidentsiaalne äriinfo, kui sellistele andmetele kohaldatakse lepingulist konfidentsiaalsuskohustust.

| ii. | Kui konfidentsiaalset äriinfot on võimalik hõlpsasti eraldada muudest isikuandmetest, mille kohta on esitatud juurdepääsutaotlus, peaks organisatsioon konfidentsiaalse äriinfo eraldama ja mittekonfidentsiaalse info kättesaadavaks tegema. |
| --- | --- |

ii.

Kui konfidentsiaalset äriinfot on võimalik hõlpsasti eraldada muudest isikuandmetest, mille kohta on esitatud juurdepääsutaotlus, peaks organisatsioon konfidentsiaalse äriinfo eraldama ja mittekonfidentsiaalse info kättesaadavaks tegema.

d.   Andmebaaside korraldus

| i. | Organisatsioon võib juurdepääsu võimaldada asjaomaste isikuandmete avalikustamise vormis ning üksikisiku juurdepääs organisatsiooni andmebaasile ei ole nõutav. |
| --- | --- |

i.

Organisatsioon võib juurdepääsu võimaldada asjaomaste isikuandmete avalikustamise vormis ning üksikisiku juurdepääs organisatsiooni andmebaasile ei ole nõutav.

| ii. | Juurdepääs tuleb võimaldada ainult nende isikuandmete ulatuses, mida organisatsioon säilitab. Juurdepääsu põhimõttest endast ei teki kohustust isikuandmete faile säilitada, hooldada, ümber korraldada või restruktureerida. |
| --- | --- |

ii.

Juurdepääs tuleb võimaldada ainult nende isikuandmete ulatuses, mida organisatsioon säilitab. Juurdepääsu põhimõttest endast ei teki kohustust isikuandmete faile säilitada, hooldada, ümber korraldada või restruktureerida.

e.   Millal võib juurdepääsu piirata

| i. | Kuna organisatsioonid peavad alati tegema heauskselt jõupingutusi üksikisikutele nende isikuandmetele juurdepääsu võimaldamiseks, on asjaolud, mille korral võivad organisatsioonid juurdepääsu piirata, piiratud ning kõik juurdepääsu piiramise põhjused peavad olema konkreetsed. Isikuandmete kaitse üldmääruse kohaselt võib organisatsioon piirata andmetele juurdepääsu ulatuses, milles avalikustamine võib häirida olulise vastukaaluga avalike huvide kaitset, näiteks riigi julgeolekut; riigikaitset või avalikku julgeolekut. Lisaks võib juurdepääsu võimaldamisest keelduda, kui isikuandmeid töödeldakse üksnes teaduslikel või statistilistel eesmärkidel. Muud põhjused juurdepääsu võimaldamisest keeldumiseks või selle piiramiseks on järgmised:






  1. | see raskendab õigusnormide täitmist või jõustamist või hagi aluseid, sealhulgas seaduserikkumiste ennetamist, uurimist või avastamist või õigust õiglasele kohtumõistmisele; |
| --- | --- | --- |

i.

Kuna organisatsioonid peavad alati tegema heauskselt jõupingutusi üksikisikutele nende isikuandmetele juurdepääsu võimaldamiseks, on asjaolud, mille korral võivad organisatsioonid juurdepääsu piirata, piiratud ning kõik juurdepääsu piiramise põhjused peavad olema konkreetsed. Isikuandmete kaitse üldmääruse kohaselt võib organisatsioon piirata andmetele juurdepääsu ulatuses, milles avalikustamine võib häirida olulise vastukaaluga avalike huvide kaitset, näiteks riigi julgeolekut; riigikaitset või avalikku julgeolekut. Lisaks võib juurdepääsu võimaldamisest keelduda, kui isikuandmeid töödeldakse üksnes teaduslikel või statistilistel eesmärkidel. Muud põhjused juurdepääsu võimaldamisest keeldumiseks või selle piiramiseks on järgmised:

1.

see raskendab õigusnormide täitmist või jõustamist või hagi aluseid, sealhulgas seaduserikkumiste ennetamist, uurimist või avastamist või õigust õiglasele kohtumõistmisele;

| 2. | avalikustamine kahjustab teiste isikute seaduslikke õigusi või olulisi huve; |
| --- | --- |

2.

avalikustamine kahjustab teiste isikute seaduslikke õigusi või olulisi huve;

| 3. | see toob kaasa õigusliku või muu ametialase privileegi või kohustuse rikkumise; |
| --- | --- |

3.

see toob kaasa õigusliku või muu ametialase privileegi või kohustuse rikkumise;

| 4. | see kahjustab töötajate julgeolekukontrolli või töövaidluste käsitlemist või on seotud töötajate töökohtade planeerimise ja äriühingute ümberkorraldamisega või |
| --- | --- |

4.

see kahjustab töötajate julgeolekukontrolli või töövaidluste käsitlemist või on seotud töötajate töökohtade planeerimise ja äriühingute ümberkorraldamisega või

| 5. | see kahjustab kvaliteetse juhtimisega seotud järelevalve, kontrolli või regulatiivtoimingute tegemiseks või organisatsiooni tulevasteks või käimasolevateks läbirääkimisteks vajalikku konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

5.

see kahjustab kvaliteetse juhtimisega seotud järelevalve, kontrolli või regulatiivtoimingute tegemiseks või organisatsiooni tulevasteks või käimasolevateks läbirääkimisteks vajalikku konfidentsiaalsust.

| ii) | Erandit taotlev organisatsioon peab tõendama selle vajalikkust ning teatama üksikisikutele juurdepääsu piiramise põhjused ning kontaktpunkti, kuhu lisapäringutega pöörduda. |
| --- | --- |

ii)

Erandit taotlev organisatsioon peab tõendama selle vajalikkust ning teatama üksikisikutele juurdepääsu piiramise põhjused ning kontaktpunkti, kuhu lisapäringutega pöörduda.

f.   Õigus saada kinnitus ning tasu nõudmine juurdepääsu võimaldamise kulude katteks

| i. | Üksikisikul on õigus nõuda kinnitust selle kohta, kas asjaomasel organisatsioonil on või ei ole tema kohta käivaid isikuandmeid. Üksikisikul on õigus ka sellele, et talle tehtaks teatavaks tema kohta käivad isikuandmed. Organisatsioon võib nõuda tasu, mis ei ole ülemäära suur. |
| --- | --- |

i.

Üksikisikul on õigus nõuda kinnitust selle kohta, kas asjaomasel organisatsioonil on või ei ole tema kohta käivaid isikuandmeid. Üksikisikul on õigus ka sellele, et talle tehtaks teatavaks tema kohta käivad isikuandmed. Organisatsioon võib nõuda tasu, mis ei ole ülemäära suur.

| ii. | Tasu nõudmine võib olla põhjendatud, näiteks kui juurdepääsu taotlemine on selgelt ülemäärane, iseäranis kui nõudmisi esitatakse korduvalt. |
| --- | --- |

ii.

Tasu nõudmine võib olla põhjendatud, näiteks kui juurdepääsu taotlemine on selgelt ülemäärane, iseäranis kui nõudmisi esitatakse korduvalt.

| iii. | Juurdepääsu võimaldamisest ei tohi keelduda kulude ettekäändel, kui üksikisik nõustub kulud korvama. |
| --- | --- |

iii.

Juurdepääsu võimaldamisest ei tohi keelduda kulude ettekäändel, kui üksikisik nõustub kulud korvama.

g.   Korduvad või kiuslikud juurdepääsutaotlused

| i. | Organisatsioon võib seada mõistlikud piirangud selle kohta, mitmele ühe üksikisiku juurdepääsutaotlusele nad teatava ajavahemiku vältel vastavad. Selliseid piiranguid seades tuleks organisatsioonil kaaluda niisuguseid tegureid nagu andmete uuendamise sagedus, andmete kasutamise eesmärk ja andmete laad. |
| --- | --- |

i.

Organisatsioon võib seada mõistlikud piirangud selle kohta, mitmele ühe üksikisiku juurdepääsutaotlusele nad teatava ajavahemiku vältel vastavad. Selliseid piiranguid seades tuleks organisatsioonil kaaluda niisuguseid tegureid nagu andmete uuendamise sagedus, andmete kasutamise eesmärk ja andmete laad.

h.   Petturlikud juurdepääsutaotlused

| i. | Organisatsioon ei pea juurdepääsu võimaldama, kui talle ei esitata piisavalt andmeid taotluse esitanud isiku tuvastamiseks. |
| --- | --- |

i.

Organisatsioon ei pea juurdepääsu võimaldama, kui talle ei esitata piisavalt andmeid taotluse esitanud isiku tuvastamiseks.

i.   Vastuse andmise tähtaeg

| i. | Organisatsioonid peaksid vastama juurdepääsutaotlustele mõistliku aja jooksul, mõistlikul viisil ning vormis, mis on üksikisikule kergesti arusaadav. Andmesubjektidele korrapäraste ajavahemike järel teavet andev organisatsioon võib rahuldada individuaalse juurdepääsutaotluse korrapärase teabe avaldamise käigus, kui see ei põhjusta ülemäärast viivitust. |
| --- | --- |

i.

Organisatsioonid peaksid vastama juurdepääsutaotlustele mõistliku aja jooksul, mõistlikul viisil ning vormis, mis on üksikisikule kergesti arusaadav. Andmesubjektidele korrapäraste ajavahemike järel teavet andev organisatsioon võib rahuldada individuaalse juurdepääsutaotluse korrapärase teabe avaldamise käigus, kui see ei põhjusta ülemäärast viivitust.

9.   Personaliandmed

a.   Hõlmatus ELi-USA andmekaitseraamistikuga

| i. | Kui ELis asuv organisatsioon edastab töösuhte kontekstis kogutud isikuandmeid oma (endiste või praeguste) töötajate kohta Ameerika Ühendriikides asuvale ja ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevale ema- või sidusettevõtjale või sõltumatule teenuse osutajale, laienevad edastamisele ELi-USA andmekaitseraamistiku kohased hüved. Sellisel juhul allus andmete kogumine ja töötlemine enne edastamist selle ELi liikmesriigi õigusele, kus need koguti, ning nende edastamisel tuleb järgida kõiki tingimusi või piiranguid selle õiguse alusel. |
| --- | --- |

i.

Kui ELis asuv organisatsioon edastab töösuhte kontekstis kogutud isikuandmeid oma (endiste või praeguste) töötajate kohta Ameerika Ühendriikides asuvale ja ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevale ema- või sidusettevõtjale või sõltumatule teenuse osutajale, laienevad edastamisele ELi-USA andmekaitseraamistiku kohased hüved. Sellisel juhul allus andmete kogumine ja töötlemine enne edastamist selle ELi liikmesriigi õigusele, kus need koguti, ning nende edastamisel tuleb järgida kõiki tingimusi või piiranguid selle õiguse alusel.

| ii. | Põhimõtted on asjakohased ainult eraldi tuvastatud või tuvastatavate registriandmete edastamisel või neile juurdepääsul. Statistiline aruandlus, mis tugineb personali koondandmetele ega sisalda isikuandmeid, või anonüümsete andmete kasutamine ei põhjusta eraelu puutumatuse kaitse alaseid probleeme. |
| --- | --- |

ii.

Põhimõtted on asjakohased ainult eraldi tuvastatud või tuvastatavate registriandmete edastamisel või neile juurdepääsul. Statistiline aruandlus, mis tugineb personali koondandmetele ega sisalda isikuandmeid, või anonüümsete andmete kasutamine ei põhjusta eraelu puutumatuse kaitse alaseid probleeme.

b.   Teate ja valikuvõimaluse põhimõtte rakendamine

| i. | Ameerika Ühendriikide organisatsioon, kes on saanud töötajate kohta andmeid EList ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel, võib avalikustada need andmed kolmandatele isikutele või kasutada neid muudel eesmärkidel ainult kooskõlas teate ja valikuvõimaluse põhimõttega. Näiteks kui organisatsioon kavatseb kasutada töösuhte raames kogutud isikuandmeid töösuhtega mitteseotud eesmärkidel, näiteks turunduskommunikatsioonis, peab Ameerika Ühendriikide organisatsioon eelnevalt pakkuma nõutavat valikuvõimalust üksikisikutele, keda see puudutab, välja arvatud juhul, kui nad juba on andnud loa teavet sellisel eesmärgil kasutada. Selline kasutus ei tohi olla vastuolus eesmärkidega, milleks isikuandmeid algselt koguti või milleks üksikisik seejärel loa andis. Lisaks ei tohi selliseid valikuvõimalusi kasutada töövõimaluste piiramiseks ega rakendada selliste töötajate suhtes karistusi. |
| --- | --- |

i.

Ameerika Ühendriikide organisatsioon, kes on saanud töötajate kohta andmeid EList ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel, võib avalikustada need andmed kolmandatele isikutele või kasutada neid muudel eesmärkidel ainult kooskõlas teate ja valikuvõimaluse põhimõttega. Näiteks kui organisatsioon kavatseb kasutada töösuhte raames kogutud isikuandmeid töösuhtega mitteseotud eesmärkidel, näiteks turunduskommunikatsioonis, peab Ameerika Ühendriikide organisatsioon eelnevalt pakkuma nõutavat valikuvõimalust üksikisikutele, keda see puudutab, välja arvatud juhul, kui nad juba on andnud loa teavet sellisel eesmärgil kasutada. Selline kasutus ei tohi olla vastuolus eesmärkidega, milleks isikuandmeid algselt koguti või milleks üksikisik seejärel loa andis. Lisaks ei tohi selliseid valikuvõimalusi kasutada töövõimaluste piiramiseks ega rakendada selliste töötajate suhtes karistusi.

| ii. | Tuleb märkida, et mõnest ELi liikmesriigist andmete edastamise teatavad üldiselt rakendatavad tingimused võivad välistada selliste andmete kasutamise muudel eesmärkidel isegi pärast edastamist EList väljapoole ning selliseid tingimusi tuleb täita. |
| --- | --- |

ii.

Tuleb märkida, et mõnest ELi liikmesriigist andmete edastamise teatavad üldiselt rakendatavad tingimused võivad välistada selliste andmete kasutamise muudel eesmärkidel isegi pärast edastamist EList väljapoole ning selliseid tingimusi tuleb täita.

| iii. | Lisaks peaksid tööandjad tegema mõistlikke pingutusi, et tulla vastu töötajate eraelu puutumatuse alastele eelistustele. See võib hõlmata näiteks isikuandmetele juurdepääsu piiramist, teatavatest andmetest nimede kustutamist või koodide või pseudonüümide kasutamist, kui asjakohaseks eesmärgiks ei vajata tegelikke nimesid. |
| --- | --- |

iii.

Lisaks peaksid tööandjad tegema mõistlikke pingutusi, et tulla vastu töötajate eraelu puutumatuse alastele eelistustele. See võib hõlmata näiteks isikuandmetele juurdepääsu piiramist, teatavatest andmetest nimede kustutamist või koodide või pseudonüümide kasutamist, kui asjakohaseks eesmärgiks ei vajata tegelikke nimesid.

| iv. | Selles ulatuses ja ajavahemikuks, mis on vajalik organisatsiooni teovõime kahjustamise vältimiseks edutamiste, ametisse nimetamiste või muude sarnaste töösuhteid puudutavate otsuste langetamiseks, ei pea organisatsioon teadet ja valikuvõimalust pakkuma. |
| --- | --- |

iv.

Selles ulatuses ja ajavahemikuks, mis on vajalik organisatsiooni teovõime kahjustamise vältimiseks edutamiste, ametisse nimetamiste või muude sarnaste töösuhteid puudutavate otsuste langetamiseks, ei pea organisatsioon teadet ja valikuvõimalust pakkuma.

c.   Juurdepääsu põhimõtte rakendamine

| i. | Täiendav põhimõte juurdepääsu kohta annab juhiseid põhjuste kohta, mis võivad õigustada juurdepääsu võimaldamisest keeldumist või selle piiramist personali kontekstis. Muidugi peavad tööandjad ELis järgima kohalikke õigusnorme ning tagama ELi töötajatele juurdepääsu sellistele andmetele, nagu nõuab nende koduriigi õigus, olenemata andmete töötlemise ja talletamise asukohast. ELi-USA andmekaitseraamistiku kohaselt teeb selliseid andmeid Ameerika Ühendriikides töötlev organisatsioon sellise juurdepääsu võimaldamisel koostööd kas otse või ELi tööandja kaudu. |
| --- | --- |

i.

Täiendav põhimõte juurdepääsu kohta annab juhiseid põhjuste kohta, mis võivad õigustada juurdepääsu võimaldamisest keeldumist või selle piiramist personali kontekstis. Muidugi peavad tööandjad ELis järgima kohalikke õigusnorme ning tagama ELi töötajatele juurdepääsu sellistele andmetele, nagu nõuab nende koduriigi õigus, olenemata andmete töötlemise ja talletamise asukohast. ELi-USA andmekaitseraamistiku kohaselt teeb selliseid andmeid Ameerika Ühendriikides töötlev organisatsioon sellise juurdepääsu võimaldamisel koostööd kas otse või ELi tööandja kaudu.

d.   Täitmise tagamine

| i. | Kui isikuandmeid kasutatakse ainult töösuhte kontekstis, jääb esmane vastutus andmete eest töötaja ees ELis asuvale organisatsioonile. Sellest järeldub, et kui Euroopa töötajad esitavad kaebusi oma andmekaitsealaste õiguste rikkumise kohta ja neid ei rahulda sisekontrolli, kaebuse esitamise ja edasikaebamise kord (või mis tahes rakendatav töövaidluste lahendamise kord kokkuleppel ametiühinguga), tuleks nad saata osariigi või riigi andme- või töökaitseasutusse jurisdiktsioonis, kus töötajad töötavad. Siia kuuluvad ka juhtumid, kus väidetava isikuandmete väärkasutuse eest vastutab Ameerika Ühendriikide organisatsioon, kes on saanud andmed tööandjalt, ning seetõttu on tegemist põhimõtete väidetava rikkumisega. See on kõige tõhusam viis kohaliku tööõigusega ja töölepingutega ning andmekaitseseadusega kehtestatud, üksteisega sageli kattuvate õiguste ja kohustuste käsitlemiseks. |
| --- | --- |

i.

Kui isikuandmeid kasutatakse ainult töösuhte kontekstis, jääb esmane vastutus andmete eest töötaja ees ELis asuvale organisatsioonile. Sellest järeldub, et kui Euroopa töötajad esitavad kaebusi oma andmekaitsealaste õiguste rikkumise kohta ja neid ei rahulda sisekontrolli, kaebuse esitamise ja edasikaebamise kord (või mis tahes rakendatav töövaidluste lahendamise kord kokkuleppel ametiühinguga), tuleks nad saata osariigi või riigi andme- või töökaitseasutusse jurisdiktsioonis, kus töötajad töötavad. Siia kuuluvad ka juhtumid, kus väidetava isikuandmete väärkasutuse eest vastutab Ameerika Ühendriikide organisatsioon, kes on saanud andmed tööandjalt, ning seetõttu on tegemist põhimõtete väidetava rikkumisega. See on kõige tõhusam viis kohaliku tööõigusega ja töölepingutega ning andmekaitseseadusega kehtestatud, üksteisega sageli kattuvate õiguste ja kohustuste käsitlemiseks.

| ii. | ELi-USA andmekaitseraamistikus osalev Ameerika Ühendriikide organisatsioon, kes kasutab ELi personaliandmeid, mis edastatakse EList töösuhte kontekstis, ja kes soovib selliseid edastusi teha ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel, peab niisiis võtma sellisel juhul kohustuse teha uurimisalast koostööd ELi pädevate asutustega ning järgima nende nõuandeid. |
| --- | --- |

ii.

ELi-USA andmekaitseraamistikus osalev Ameerika Ühendriikide organisatsioon, kes kasutab ELi personaliandmeid, mis edastatakse EList töösuhte kontekstis, ja kes soovib selliseid edastusi teha ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel, peab niisiis võtma sellisel juhul kohustuse teha uurimisalast koostööd ELi pädevate asutustega ning järgima nende nõuandeid.

e.   Kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse põhimõtte rakendamine

| i. | ELi-USA andmekaitseraamistikus osaleva organisatsiooni juhuslikeks töösuhtega seotud tegevusvajadusteks võib ELi-USA andmekaitseraamistikuga hõlmatud isikuandmeid, näiteks väikese arvu töötajate isikuandmeid lennupiletite broneerimiseks, hotellitoa või kindlustuse tellimiseks, edastada vastutavale töötlejale ilma juurdepääsu põhimõtte rakendamiseta või sõlmimata kolmandast isikust vastutava töötlejaga lepingut, mis tavaliselt on nõutav kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse põhimõtte kohaselt, eeldusel et osalev organisatsioon on järginud teate ja valikuvõimaluse põhimõtet. |
| --- | --- |

i.

ELi-USA andmekaitseraamistikus osaleva organisatsiooni juhuslikeks töösuhtega seotud tegevusvajadusteks võib ELi-USA andmekaitseraamistikuga hõlmatud isikuandmeid, näiteks väikese arvu töötajate isikuandmeid lennupiletite broneerimiseks, hotellitoa või kindlustuse tellimiseks, edastada vastutavale töötlejale ilma juurdepääsu põhimõtte rakendamiseta või sõlmimata kolmandast isikust vastutava töötlejaga lepingut, mis tavaliselt on nõutav kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse põhimõtte kohaselt, eeldusel et osalev organisatsioon on järginud teate ja valikuvõimaluse põhimõtet.

10.   Kohustuslikud lepingud andmete edasisaatmiseks kolmandale isikule

a.   Andmete töötlemise lepingud

| i. | Kui isikuandmed edastatakse EList Ameerika Ühendriikidesse üksnes töötlemise eesmärgil, on selleks vaja lepingut, olenemata sellest, et volitatud töötleja osaleb ELi-USA andmekaitseraamistikus. |
| --- | --- |

i.

Kui isikuandmed edastatakse EList Ameerika Ühendriikidesse üksnes töötlemise eesmärgil, on selleks vaja lepingut, olenemata sellest, et volitatud töötleja osaleb ELi-USA andmekaitseraamistikus.

| ii. | ELi vastutavad töötlejad peavad lepingu sõlmima alati, kui edastamine toimub üksnes töötlemise eesmärgil, olenemata sellest, kas töötlemine toimub ELis või väljaspool seda ning kas volitatud töötleja osaleb või ei osale ELi-USA andmekaitseraamistikus. Lepingu eesmärk on tagada, et volitatud töötleja






  1. | tegutseb üksnes vastutava töötleja juhiste alusel; |
| --- | --- | --- |

ii.

ELi vastutavad töötlejad peavad lepingu sõlmima alati, kui edastamine toimub üksnes töötlemise eesmärgil, olenemata sellest, kas töötlemine toimub ELis või väljaspool seda ning kas volitatud töötleja osaleb või ei osale ELi-USA andmekaitseraamistikus. Lepingu eesmärk on tagada, et volitatud töötleja

1.

tegutseb üksnes vastutava töötleja juhiste alusel;

| 2. | rakendab vajalikke tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et kaitsta isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise või juhusliku kaotsimineku, muutmise, ebaseadusliku avalikustamise või juurdepääsu eest, ja saab aru, kas andmete edasisaatmine on lubatud, ning |
| --- | --- |

2.

rakendab vajalikke tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et kaitsta isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise või juhusliku kaotsimineku, muutmise, ebaseadusliku avalikustamise või juurdepääsu eest, ja saab aru, kas andmete edasisaatmine on lubatud, ning

| 3. | võttes arvesse töötlemise laadi, abistab vastutavat töötlejat oma põhimõtete kohaseid õigusi kasutavatele üksikisikutele vastamisel. |
| --- | --- |

3.

võttes arvesse töötlemise laadi, abistab vastutavat töötlejat oma põhimõtete kohaseid õigusi kasutavatele üksikisikutele vastamisel.

| iii. | Kuna osalevad organisatsioonid tagavad piisava kaitse, ei ole selliste organisatsioonidega üksnes töötlemise eesmärgil sõlmitavate lepingute jaoks eelnevat luba vaja. |
| --- | --- |

iii.

Kuna osalevad organisatsioonid tagavad piisava kaitse, ei ole selliste organisatsioonidega üksnes töötlemise eesmärgil sõlmitavate lepingute jaoks eelnevat luba vaja.

b.   Andmete edastamine kontrollitavate äriühingute või üksuste grupis

| i. | Kui isikuandmeid edastatakse kahe vastutava töötleja vahel kontrollitavate äriühingute või üksuste grupis, ei ole kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse põhimõtte kohaselt alati tarvis lepingut sõlmida. Vastutavad töötlejad kontrollitavate äriühingute või üksuste grupis võivad edastada andmeid, tuginedes muudele dokumentidele, nagu ELi siduvatele kontsernisisestele normidele või muudele grupisisestele vahenditele (nt vastavuse ja kontrolli programmid), tagades jätkuvalt põhimõtete kohase isikuandmete kaitse. Kõnealuste edastamiste puhul jääb osalev organisatsioon vastutavaks põhimõtete järgimise eest. |
| --- | --- |

i.

Kui isikuandmeid edastatakse kahe vastutava töötleja vahel kontrollitavate äriühingute või üksuste grupis, ei ole kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse põhimõtte kohaselt alati tarvis lepingut sõlmida. Vastutavad töötlejad kontrollitavate äriühingute või üksuste grupis võivad edastada andmeid, tuginedes muudele dokumentidele, nagu ELi siduvatele kontsernisisestele normidele või muudele grupisisestele vahenditele (nt vastavuse ja kontrolli programmid), tagades jätkuvalt põhimõtete kohase isikuandmete kaitse. Kõnealuste edastamiste puhul jääb osalev organisatsioon vastutavaks põhimõtete järgimise eest.

c.   Andmete edastamine vastutavate töötlejate vahel

| i. | Vastutavate töötlejate vaheliste edastamiste puhul ei pea vastutav töötleja, kes on andmete vastuvõtja, olema osalev organisatsioon või omama sõltumatut kaebuste menetlemise mehhanismi. ELi-USA andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon peab sõlmima vastuvõtjaga, kes on kolmandast isikust vastutav töötleja, lepingu, millega tagatakse ELi-USA andmekaitseraamistiku tingimustega samal tasemel kaitse, välja arvatud nõue, et kolmandast isikust vastutav töötleja peab olema osalev organisatsioon või omama sõltumatut kaebuste menetlemise mehhanismi, juhul kui ta teeb kättesaadavaks võrdväärse mehhanismi. |
| --- | --- |

i.

Vastutavate töötlejate vaheliste edastamiste puhul ei pea vastutav töötleja, kes on andmete vastuvõtja, olema osalev organisatsioon või omama sõltumatut kaebuste menetlemise mehhanismi. ELi-USA andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon peab sõlmima vastuvõtjaga, kes on kolmandast isikust vastutav töötleja, lepingu, millega tagatakse ELi-USA andmekaitseraamistiku tingimustega samal tasemel kaitse, välja arvatud nõue, et kolmandast isikust vastutav töötleja peab olema osalev organisatsioon või omama sõltumatut kaebuste menetlemise mehhanismi, juhul kui ta teeb kättesaadavaks võrdväärse mehhanismi.

11.   Vaidluste lahendamine ja täitmise tagamine

| a. | Kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõttes sätestatakse nõuded ELi-USA andmekaitseraamistiku täitmise tagamiseks. Põhimõtte punkti a alapunkti ii nõuete täitmine on sätestatud täiendavas põhimõttes kontrolli kohta. Täiendav põhimõte käsitleb punkti a alapunkte i ja iii, mis mõlemad nõuavad sõltumatut kaebuste menetlemise mehhanismi. Need mehhanismid võivad olla vormilt erinevad, kuid peavad vastama kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte nõuetele. Organisatsioonid saavutavad nõuetega vastavuse järgmiselt: i) nad järgivad erasektori välja töötatud eraelu puutumatuse programme, mille reeglitele on lisatud põhimõtted ja mis hõlmavad kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõttes kirjeldatud liiki tõhusaid täitmise tagamise mehhanisme; ii) nad järgivad üksikisikute kaebuste menetlemise ja vaidluste lahendamisega tegelevate järelevalveasutuste juhiseid või iii) nad kohustuvad tegema koostööd ELis asuvate andmekaitseasutustega või nende volitatud esindajatega. |
| --- | --- |

a.

Kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõttes sätestatakse nõuded ELi-USA andmekaitseraamistiku täitmise tagamiseks. Põhimõtte punkti a alapunkti ii nõuete täitmine on sätestatud täiendavas põhimõttes kontrolli kohta. Täiendav põhimõte käsitleb punkti a alapunkte i ja iii, mis mõlemad nõuavad sõltumatut kaebuste menetlemise mehhanismi. Need mehhanismid võivad olla vormilt erinevad, kuid peavad vastama kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte nõuetele. Organisatsioonid saavutavad nõuetega vastavuse järgmiselt: i) nad järgivad erasektori välja töötatud eraelu puutumatuse programme, mille reeglitele on lisatud põhimõtted ja mis hõlmavad kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõttes kirjeldatud liiki tõhusaid täitmise tagamise mehhanisme; ii) nad järgivad üksikisikute kaebuste menetlemise ja vaidluste lahendamisega tegelevate järelevalveasutuste juhiseid või iii) nad kohustuvad tegema koostööd ELis asuvate andmekaitseasutustega või nende volitatud esindajatega.

| b. | See loend on näitlik ja mittetäielik. Erasektor võib välja töötada täiendavaid täitmise tagamise mehhanisme, kui need vastavad kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte ja täiendavate põhimõtete nõuetele. Tuleb tähele panna, et kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte nõuded lisanduvad nõuetele selle kohta, et iseregulatsioonipüüdlused peavad olema täitmisele pööratavad föderaalse kaubanduskomisjoni seaduse (Federal Trade Commission Act) paragrahvi 5 alusel (USA seadustiku 15. jaotise § 45), millega keelatakse ebaõiglane tegevus ja pettus, USA seadustiku 49. jaotise § 41712 alusel, millega keelatakse vedajal või piletimüügiagendil rakendada lennutranspordis või lennutranspordi müügis ebaõiglasi või pettusel põhinevaid tavasid, või selliseid tegevusi keelava muu seaduse või määruse alusel. |
| --- | --- |

b.

See loend on näitlik ja mittetäielik. Erasektor võib välja töötada täiendavaid täitmise tagamise mehhanisme, kui need vastavad kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte ja täiendavate põhimõtete nõuetele. Tuleb tähele panna, et kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte nõuded lisanduvad nõuetele selle kohta, et iseregulatsioonipüüdlused peavad olema täitmisele pööratavad föderaalse kaubanduskomisjoni seaduse (Federal Trade Commission Act) paragrahvi 5 alusel (USA seadustiku 15. jaotise § 45), millega keelatakse ebaõiglane tegevus ja pettus, USA seadustiku 49. jaotise § 41712 alusel, millega keelatakse vedajal või piletimüügiagendil rakendada lennutranspordis või lennutranspordi müügis ebaõiglasi või pettusel põhinevaid tavasid, või selliseid tegevusi keelava muu seaduse või määruse alusel.

| c. | Selleks et aidata tagada vastavust nende ELi-USA andmekaitseraamistiku suhtes võetud kohustustega ja et toetada programmi haldamist, peavad organisatsioonid ja nende sõltumatud kaebuste menetlemise mehhanismid andma nõudmise korral ministeeriumile ELi-USA andmekaitseraamistikuga seotud teavet. Lisaks peavad organisatsioonid viivitamata vastama kaebustele, mis käsitlevad nendepoolset põhimõtete järgimist ja mille on esitanud andmekaitseasutused ministeeriumi kaudu. Vastuses tuleb märkida, kas kaebus oli põhjendatud, ja kui oli, siis kuidas organisatsioon probleemi lahendab. Ministeerium kaitseb talle esitatud teabe konfidentsiaalsust kooskõlas Ameerika Ühendriikide õigusega. |
| --- | --- |

c.

Selleks et aidata tagada vastavust nende ELi-USA andmekaitseraamistiku suhtes võetud kohustustega ja et toetada programmi haldamist, peavad organisatsioonid ja nende sõltumatud kaebuste menetlemise mehhanismid andma nõudmise korral ministeeriumile ELi-USA andmekaitseraamistikuga seotud teavet. Lisaks peavad organisatsioonid viivitamata vastama kaebustele, mis käsitlevad nendepoolset põhimõtete järgimist ja mille on esitanud andmekaitseasutused ministeeriumi kaudu. Vastuses tuleb märkida, kas kaebus oli põhjendatud, ja kui oli, siis kuidas organisatsioon probleemi lahendab. Ministeerium kaitseb talle esitatud teabe konfidentsiaalsust kooskõlas Ameerika Ühendriikide õigusega.

| d. | Kaebuste menetlemise mehhanismid







  i. | Üksikisikuid tuleb julgustada esitama kaebusi asjaomasele organisatsioonile enne, kui nad pöörduvad sõltumatute kaebuste menetlemise mehhanismide poole. Organisatsioonid peavad vastama üksikisikule 45 päeva jooksul alates kaebuse saamisest. Kaebuste menetlemise mehhanismi sõltumatust võib tõendada eelkõige objektiivsuse, läbipaistva koosseisu ja rahastamise ning tõestatud varasemate otsuste abil. Kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte alusel peab üksikisikutele kättesaadav kaebuste menetlemine olema kergesti kättesaadav ja nende jaoks tasuta. Sõltumatud vaidluste lahendamise organid peaksid tutvuma kõikide üksikisikutelt saadud kaebustega, mis ei ole selgelt alusetud või sisutühjad. See ei takista kaebuste menetlemise mehhanismi eest vastutaval sõltumatul vaidluste lahendamise organil kehtestada vastuvõetavuse nõudeid, kuid sellised nõuded peaksid olema läbipaistvad ja põhjendatud (näiteks jätta kõrvale kaebused, mis ei mahu programmi kohaldamisalasse või mille peaks läbi vaatama mõni muu foorum) ning need ei tohiks ohustada kohustust põhjendatud kaebused läbi vaadata. Lisaks peaksid kaebuste menetlemise mehhanismid andma üksikisikutele täielikku ja kergesti kättesaadavat teavet selle kohta, kuidas toimub vaidluste lahendamine, kui nad kaebuse esitavad. Selline teave peaks sisaldama teadet mehhanismi eraelu puutumatuse tavade kohta kooskõlas põhimõtetega. Samuti peaksid nad kaebuste lahendamise protsessi hõlbustamiseks tegema koostööd näiteks kaebuste standardvormide väljatöötamisel. |
| --- | --- | --- |

d.

Kaebuste menetlemise mehhanismid

i.

Üksikisikuid tuleb julgustada esitama kaebusi asjaomasele organisatsioonile enne, kui nad pöörduvad sõltumatute kaebuste menetlemise mehhanismide poole. Organisatsioonid peavad vastama üksikisikule 45 päeva jooksul alates kaebuse saamisest. Kaebuste menetlemise mehhanismi sõltumatust võib tõendada eelkõige objektiivsuse, läbipaistva koosseisu ja rahastamise ning tõestatud varasemate otsuste abil. Kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte alusel peab üksikisikutele kättesaadav kaebuste menetlemine olema kergesti kättesaadav ja nende jaoks tasuta. Sõltumatud vaidluste lahendamise organid peaksid tutvuma kõikide üksikisikutelt saadud kaebustega, mis ei ole selgelt alusetud või sisutühjad. See ei takista kaebuste menetlemise mehhanismi eest vastutaval sõltumatul vaidluste lahendamise organil kehtestada vastuvõetavuse nõudeid, kuid sellised nõuded peaksid olema läbipaistvad ja põhjendatud (näiteks jätta kõrvale kaebused, mis ei mahu programmi kohaldamisalasse või mille peaks läbi vaatama mõni muu foorum) ning need ei tohiks ohustada kohustust põhjendatud kaebused läbi vaadata. Lisaks peaksid kaebuste menetlemise mehhanismid andma üksikisikutele täielikku ja kergesti kättesaadavat teavet selle kohta, kuidas toimub vaidluste lahendamine, kui nad kaebuse esitavad. Selline teave peaks sisaldama teadet mehhanismi eraelu puutumatuse tavade kohta kooskõlas põhimõtetega. Samuti peaksid nad kaebuste lahendamise protsessi hõlbustamiseks tegema koostööd näiteks kaebuste standardvormide väljatöötamisel.

| ii. | Sõltumatud kaebuste menetlemise mehhanismid peaksid oma veebisaitidel avaldama teabe põhimõtete ning teenuste kohta, mida nad ELi-USA andmekaitseraamistiku kohaselt osutavad. Kõnealune teave peab sisaldama järgmist: 1) teave põhimõtete kohastele sõltumatutele kaebuste menetlemise mehhanismidele esitatavate nõuete kohta või nimetatud teabe juurde viiv link; 2) link ministeeriumi andmekaitseraamistiku veebisaidile; 3) selgitus selle kohta, et nende vaidluste lahendamise teenus, mis on seotud ELi-USA andmekaitseraamistikuga, on üksikisikutele tasuta; 4) kirjeldus selle kohta, kuidas on võimalik esitada põhimõtetega seotud kaebust; 5) ajakava, mille jooksul põhimõtetega seotud kaebused läbi vaadatakse, ning 6) erinevate võimalike õiguskaitsevahendite kirjeldus. |
| --- | --- |

ii.

Sõltumatud kaebuste menetlemise mehhanismid peaksid oma veebisaitidel avaldama teabe põhimõtete ning teenuste kohta, mida nad ELi-USA andmekaitseraamistiku kohaselt osutavad. Kõnealune teave peab sisaldama järgmist: 1) teave põhimõtete kohastele sõltumatutele kaebuste menetlemise mehhanismidele esitatavate nõuete kohta või nimetatud teabe juurde viiv link; 2) link ministeeriumi andmekaitseraamistiku veebisaidile; 3) selgitus selle kohta, et nende vaidluste lahendamise teenus, mis on seotud ELi-USA andmekaitseraamistikuga, on üksikisikutele tasuta; 4) kirjeldus selle kohta, kuidas on võimalik esitada põhimõtetega seotud kaebust; 5) ajakava, mille jooksul põhimõtetega seotud kaebused läbi vaadatakse, ning 6) erinevate võimalike õiguskaitsevahendite kirjeldus.

| iii. | Sõltumatud kaebuste menetlemise mehhanismid peavad igal aastal avaldama nende vaidluste lahendamise teenuse kohta koondstatistikat sisaldava aruande. Aastaaruanne peab sisaldama järgmist: 1) aruandeaastal laekunud ja põhimõtetega seotud kaebuste koguarv; 2) laekunud kaebuste liigid; 3) vaidluste lahendamise kvaliteedinäitajad, näiteks kaebuste menetlemise aeg, ja 4) kaebuste lahendamise tulemused, eelkõige kohaldatud õiguskaitsevahendite ja sanktsioonide arv ning liigid. |
| --- | --- |

iii.

Sõltumatud kaebuste menetlemise mehhanismid peavad igal aastal avaldama nende vaidluste lahendamise teenuse kohta koondstatistikat sisaldava aruande. Aastaaruanne peab sisaldama järgmist: 1) aruandeaastal laekunud ja põhimõtetega seotud kaebuste koguarv; 2) laekunud kaebuste liigid; 3) vaidluste lahendamise kvaliteedinäitajad, näiteks kaebuste menetlemise aeg, ja 4) kaebuste lahendamise tulemused, eelkõige kohaldatud õiguskaitsevahendite ja sanktsioonide arv ning liigid.

| iv. | Nagu on sätestatud I lisas, on üksikisikul võimalik kasutada vahekohtumenetlust, et pöörduda lahendamata nõuetega vahekohtusse, kus teha kindlaks, kas osalev organisatsioon on rikkunud põhimõtetest tulenevaid kohustusi asjaomase üksikisiku suhtes ja kas selline rikkumine jääb täielikult või osaliselt heastamata. Kõnealust võimalust saab kasutada ainult nimetatud eesmärkidel. Seda võimalust ei saa kasutada näiteks põhimõtete suhtes tehtavate erandite (15) või väidete puhul, mis puudutavad ELi-USA andmekaitseraamistiku piisavust. Kõnealuse vahekohtu võimaluse raames on ELi-USA andmekaitseraamistiku kolleegiumil (mis koosneb kolmest vahekohtunikust, kelle pooled on kokku leppinud) volitused kehtestada konkreetse üksikisiku suhtes rakendatavad mitterahalised õiglased kaitsevahendid (näiteks üksikisiku kõnealustele andmetele juurdepääsu võimaldamine, andmete parandamine, kustutamine või tagastamine), mis on vajalikud põhimõtete rikkumise heastamiseks ainult asjaomasele üksikisikule. Föderaalse vahekohtu seaduse (Federal Arbitration Act) kohaselt on üksikisikutel ja osalevatel organisatsioonidel õigus taotleda kohtulikku läbivaatamist ning vahekohtu otsuste täitmisele pööramist Ameerika Ühendriikide seaduste alusel. |
| --- | --- |

iv.

Nagu on sätestatud I lisas, on üksikisikul võimalik kasutada vahekohtumenetlust, et pöörduda lahendamata nõuetega vahekohtusse, kus teha kindlaks, kas osalev organisatsioon on rikkunud põhimõtetest tulenevaid kohustusi asjaomase üksikisiku suhtes ja kas selline rikkumine jääb täielikult või osaliselt heastamata. Kõnealust võimalust saab kasutada ainult nimetatud eesmärkidel. Seda võimalust ei saa kasutada näiteks põhimõtete suhtes tehtavate erandite (15) või väidete puhul, mis puudutavad ELi-USA andmekaitseraamistiku piisavust. Kõnealuse vahekohtu võimaluse raames on ELi-USA andmekaitseraamistiku kolleegiumil (mis koosneb kolmest vahekohtunikust, kelle pooled on kokku leppinud) volitused kehtestada konkreetse üksikisiku suhtes rakendatavad mitterahalised õiglased kaitsevahendid (näiteks üksikisiku kõnealustele andmetele juurdepääsu võimaldamine, andmete parandamine, kustutamine või tagastamine), mis on vajalikud põhimõtete rikkumise heastamiseks ainult asjaomasele üksikisikule. Föderaalse vahekohtu seaduse (Federal Arbitration Act) kohaselt on üksikisikutel ja osalevatel organisatsioonidel õigus taotleda kohtulikku läbivaatamist ning vahekohtu otsuste täitmisele pööramist Ameerika Ühendriikide seaduste alusel.

| e. | Õiguskaitsevahendid ja sanktsioonid







  i. | Sõltumatu vaidluste lahendamise organi pakutud mis tahes õiguskaitsevahendite tulemuseks peaks olema mittevastavuse mõju heastamine organisatsiooni poolt, kuivõrd see on teostatav, ning see, et organisatsioon järgib edasisel töötlemisel põhimõtteid, ja kui see on asjakohane, et kaebuse esitanud üksikisiku isikuandmete töötlemine lõpetatakse. Sanktsioonid peavad olema piisavalt ranged, tagamaks et organisatsioon järgib põhimõtteid. Paljud erineva rangusastmega sanktsioonid võimaldavad vaidluste lahendamise organitel asjakohaselt reageerida põhimõtete järgimata jätmisele olenevalt raskusastmest. Sanktsioonid peaksid hõlmama nii põhimõtete järgimata jätmise tuvastamise avalikustamist kui ka teatavatel asjaoludel nõuet andmed kustutada (16). Muud sanktsioonid võiksid hõlmata tunnuse kasutusõiguse peatamist ja eemaldamist, põhimõtete järgimata jätmise tagajärjel üksikisikutele tekitatud kahju hüvitamist ning keelavaid otsuseid. Kui osalevad organisatsioonid ei järgi vaidlusi lahendavate sõltumatute erasektori asutuste ja iseregulatsiooniasutuste korraldusi, peavad need asutused teavitama asjaomase pädevusega valitsusasutust või asjakohasel juhul kohtuid ning ministeeriumi. |
| --- | --- | --- |

e.

Õiguskaitsevahendid ja sanktsioonid

i.

Sõltumatu vaidluste lahendamise organi pakutud mis tahes õiguskaitsevahendite tulemuseks peaks olema mittevastavuse mõju heastamine organisatsiooni poolt, kuivõrd see on teostatav, ning see, et organisatsioon järgib edasisel töötlemisel põhimõtteid, ja kui see on asjakohane, et kaebuse esitanud üksikisiku isikuandmete töötlemine lõpetatakse. Sanktsioonid peavad olema piisavalt ranged, tagamaks et organisatsioon järgib põhimõtteid. Paljud erineva rangusastmega sanktsioonid võimaldavad vaidluste lahendamise organitel asjakohaselt reageerida põhimõtete järgimata jätmisele olenevalt raskusastmest. Sanktsioonid peaksid hõlmama nii põhimõtete järgimata jätmise tuvastamise avalikustamist kui ka teatavatel asjaoludel nõuet andmed kustutada (16). Muud sanktsioonid võiksid hõlmata tunnuse kasutusõiguse peatamist ja eemaldamist, põhimõtete järgimata jätmise tagajärjel üksikisikutele tekitatud kahju hüvitamist ning keelavaid otsuseid. Kui osalevad organisatsioonid ei järgi vaidlusi lahendavate sõltumatute erasektori asutuste ja iseregulatsiooniasutuste korraldusi, peavad need asutused teavitama asjaomase pädevusega valitsusasutust või asjakohasel juhul kohtuid ning ministeeriumi.

| f. | Föderaalse kaubanduskomisjoni tegevus







  i. | Föderaalne kaubanduskomisjon on võtnud kohustuse vaadata eelisjärjekorras läbi kaebused põhimõtete väidetava eiramise kohta, mis on saadud: i) eraelu puutumatuse iseregulatsiooniorganitelt ja teistelt sõltumatutelt vaidluste lahendamise organitelt; ii) ELi liikmesriikidelt ning iii) ministeeriumilt, et otsustada, kas on rikutud föderaalse kaubanduskomisjoni seaduse paragrahvi 5, millega keelatakse ebaõiglased ja pettusel põhinevad teguviisid ja tavad äritegevuses. Kui föderaalne kaubanduskomisjon järeldab, et tal on alust kahtlustada paragrahvi 5 rikkumist, võib ta asja lahendada nii, et taotleb keelustavat halduskorraldust (cease and desist order), millega keelatakse kõnealune vaidlustatav tegevus, või esitab kaebuse föderaalsele ringkonnakohtule, mille tulemuseks õnnestumise korral võib olla samasisuline föderaalkohtu otsus. See hõlmab ka selliste organisatsioonide valeväiteid ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete järgimise või raamistikus osalemise kohta, kes kas ei ole enam andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjas või ei ole kunagi ministeeriumile kinnitust esitanud. Föderaalne kaubanduskomisjon võib keelustava halduskorralduse eiramise eest määrata tsiviiltrahve ja taotleda föderaalkohtu määruse mittetäitmise eest vastutusele võtmist tsiviil- või kriminaalkorras. Föderaalne kaubanduskomisjon teavitab ministeeriumi sellistest meetmetest. Ministeerium julgustab teisi valitsusasutusi teda teavitama selliste kaebuste lõplikust lahendamisest või muudest põhimõtete järgimist puudutavatest lahenditest. |
| --- | --- | --- |

f.

Föderaalse kaubanduskomisjoni tegevus

i.

Föderaalne kaubanduskomisjon on võtnud kohustuse vaadata eelisjärjekorras läbi kaebused põhimõtete väidetava eiramise kohta, mis on saadud: i) eraelu puutumatuse iseregulatsiooniorganitelt ja teistelt sõltumatutelt vaidluste lahendamise organitelt; ii) ELi liikmesriikidelt ning iii) ministeeriumilt, et otsustada, kas on rikutud föderaalse kaubanduskomisjoni seaduse paragrahvi 5, millega keelatakse ebaõiglased ja pettusel põhinevad teguviisid ja tavad äritegevuses. Kui föderaalne kaubanduskomisjon järeldab, et tal on alust kahtlustada paragrahvi 5 rikkumist, võib ta asja lahendada nii, et taotleb keelustavat halduskorraldust (cease and desist order), millega keelatakse kõnealune vaidlustatav tegevus, või esitab kaebuse föderaalsele ringkonnakohtule, mille tulemuseks õnnestumise korral võib olla samasisuline föderaalkohtu otsus. See hõlmab ka selliste organisatsioonide valeväiteid ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete järgimise või raamistikus osalemise kohta, kes kas ei ole enam andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjas või ei ole kunagi ministeeriumile kinnitust esitanud. Föderaalne kaubanduskomisjon võib keelustava halduskorralduse eiramise eest määrata tsiviiltrahve ja taotleda föderaalkohtu määruse mittetäitmise eest vastutusele võtmist tsiviil- või kriminaalkorras. Föderaalne kaubanduskomisjon teavitab ministeeriumi sellistest meetmetest. Ministeerium julgustab teisi valitsusasutusi teda teavitama selliste kaebuste lõplikust lahendamisest või muudest põhimõtete järgimist puudutavatest lahenditest.

| g. | Püsiv põhimõtete järgimata jätmine







  i. | Kui organisatsioon ei järgi põhimõtteid püsivalt, kaotab ta õiguse ELi-USA andmekaitseraamistikust tulenevatele hüvedele. Ministeerium kustutab andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast organisatsioonid, kes ei järgi põhimõtteid püsivalt, ning nad peavad tagastama või kustutama isikuandmed, mille nad on saanud ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel. |
| --- | --- | --- |

g.

Püsiv põhimõtete järgimata jätmine

i.

Kui organisatsioon ei järgi põhimõtteid püsivalt, kaotab ta õiguse ELi-USA andmekaitseraamistikust tulenevatele hüvedele. Ministeerium kustutab andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast organisatsioonid, kes ei järgi põhimõtteid püsivalt, ning nad peavad tagastama või kustutama isikuandmed, mille nad on saanud ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel.

| ii. | Püsiv põhimõtete järgimata jätmine tekib siis, kui ministeeriumile vastavust kinnitanud organisatsioon keeldub järgimast mis tahes eraelu puutumatuse iseregulatsiooniasutuse, sõltumatu vaidluste lahendamise organi või valitsusasutuse lõppotsust või kui selline asutus, sealhulgas ministeerium, otsustab, et organisatsioon on jätnud korduvalt põhimõtted järgimata sellisel määral, et organisatsiooni kinnitus põhimõtete järgimise kohta ei ole enam usutav. Kui sellise otsuse teeb mõni muu asutus kui ministeerium, peab organisatsioon ministeeriumi sellistest asjaoludest viivitamata teavitama. Selle nõude täitmata jätmise korral võidakse kohaldada valeandmete seadust (False Statements Act, USA seadustiku 18. jaotise § 1001). Erasektori iseregulatsiooniprogrammist või sõltumatust vaidluste lahendamise mehhanismist loobumine ei vabasta organisatsiooni põhimõtete järgimise kohustusest ning tähendab püsivat põhimõtete järgimata jätmist. |
| --- | --- |

ii.

Püsiv põhimõtete järgimata jätmine tekib siis, kui ministeeriumile vastavust kinnitanud organisatsioon keeldub järgimast mis tahes eraelu puutumatuse iseregulatsiooniasutuse, sõltumatu vaidluste lahendamise organi või valitsusasutuse lõppotsust või kui selline asutus, sealhulgas ministeerium, otsustab, et organisatsioon on jätnud korduvalt põhimõtted järgimata sellisel määral, et organisatsiooni kinnitus põhimõtete järgimise kohta ei ole enam usutav. Kui sellise otsuse teeb mõni muu asutus kui ministeerium, peab organisatsioon ministeeriumi sellistest asjaoludest viivitamata teavitama. Selle nõude täitmata jätmise korral võidakse kohaldada valeandmete seadust (False Statements Act, USA seadustiku 18. jaotise § 1001). Erasektori iseregulatsiooniprogrammist või sõltumatust vaidluste lahendamise mehhanismist loobumine ei vabasta organisatsiooni põhimõtete järgimise kohustusest ning tähendab püsivat põhimõtete järgimata jätmist.

| iii. | Ministeerium kustutab organisatsiooni andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast põhimõtete püsiva järgimata jätmise tõttu, sealhulgas vastuseks mis tahes teadetele, mida ta saab püsiva järgimata jätmise kohta kas organisatsioonilt endalt, eraelu puutumatuse iseregulatsiooniasutuselt või mõnelt muult sõltumatult vaidluste lahendamise organilt või valitsusasutuselt, kuid alles pärast põhimõtteid mittejärginud organisatsioonile 30päevast etteteatamist, millele organisatsioonil on võimalus vastata (17). Seega selgub ministeeriumi hallatavast andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast, millistele organisatsioonidele on või ei ole enam tagatud ELi-USA andmekaitseraamistiku kohased hüved. |
| --- | --- |

iii.

Ministeerium kustutab organisatsiooni andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast põhimõtete püsiva järgimata jätmise tõttu, sealhulgas vastuseks mis tahes teadetele, mida ta saab püsiva järgimata jätmise kohta kas organisatsioonilt endalt, eraelu puutumatuse iseregulatsiooniasutuselt või mõnelt muult sõltumatult vaidluste lahendamise organilt või valitsusasutuselt, kuid alles pärast põhimõtteid mittejärginud organisatsioonile 30päevast etteteatamist, millele organisatsioonil on võimalus vastata (17). Seega selgub ministeeriumi hallatavast andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast, millistele organisatsioonidele on või ei ole enam tagatud ELi-USA andmekaitseraamistiku kohased hüved.

| iv. | Organisatsioon, kes taotleb osalemist iseregulatsiooniorganis ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise õiguse taastamiseks, peab sellele organile esitama täieliku teabe oma varasema osalemise kohta ELi-USA andmekaitseraamistikus. |
| --- | --- |

iv.

Organisatsioon, kes taotleb osalemist iseregulatsiooniorganis ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise õiguse taastamiseks, peab sellele organile esitama täieliku teabe oma varasema osalemise kohta ELi-USA andmekaitseraamistikus.

12.   Valikuvõimalus – keeldumise (opt out) ajastamine

| a. | Üldiselt on valikuvõimaluse põhimõtte eesmärk tagada, et isikuandmeid kasutataks ja avalikustataks kooskõlas üksikisiku ootuste ja valikutega. Selle kohaselt peaks üksikisikul olema võimalus keelduda isikuandmete otseturunduses kasutamisest igal ajal organisatsiooni kehtestatud mõistlikes piirides, näiteks jättes organisatsioonile aega keeldumisvaliku rakendamiseks. Samuti võib organisatsioon nõuda piisavaid andmeid keeldumisvõimalust taotleva isiku kindlakstegemiseks. Ameerika Ühendriikides võivad üksikisikud selle valiku teha keskse keeldumisprogrammi abil. Igal juhul tuleks üksikisikule pakkuda käepärast ja taskukohast mehhanismi selle valiku tegemiseks. |
| --- | --- |

a.

Üldiselt on valikuvõimaluse põhimõtte eesmärk tagada, et isikuandmeid kasutataks ja avalikustataks kooskõlas üksikisiku ootuste ja valikutega. Selle kohaselt peaks üksikisikul olema võimalus keelduda isikuandmete otseturunduses kasutamisest igal ajal organisatsiooni kehtestatud mõistlikes piirides, näiteks jättes organisatsioonile aega keeldumisvaliku rakendamiseks. Samuti võib organisatsioon nõuda piisavaid andmeid keeldumisvõimalust taotleva isiku kindlakstegemiseks. Ameerika Ühendriikides võivad üksikisikud selle valiku teha keskse keeldumisprogrammi abil. Igal juhul tuleks üksikisikule pakkuda käepärast ja taskukohast mehhanismi selle valiku tegemiseks.

| b. | Samamoodi võib organisatsioon kasutada andmeid teatavatel otseturunduseesmärkidel, kui enne andmete kasutamist oleks üksikisikule keeldumise võimaluse andmine teostamatu, kui organisatsioon annab samal ajal viivitamata (ning nõudmise korral igal ajal) üksikisikule võimaluse edaspidi keelduda (üksikisikule kulusid tekitamata) otseturundusteabe saamisest ning organisatsioon järgib üksikisiku soove. |
| --- | --- |

b.

Samamoodi võib organisatsioon kasutada andmeid teatavatel otseturunduseesmärkidel, kui enne andmete kasutamist oleks üksikisikule keeldumise võimaluse andmine teostamatu, kui organisatsioon annab samal ajal viivitamata (ning nõudmise korral igal ajal) üksikisikule võimaluse edaspidi keelduda (üksikisikule kulusid tekitamata) otseturundusteabe saamisest ning organisatsioon järgib üksikisiku soove.

13.   Reisiteave

| a. | Väljaspool ELi asuvatele organisatsioonidele on paljudel erinevatel asjaoludel lubatud edastada lennuliinide reisijate broneerimisteavet ja muid reisiandmeid, näiteks andmeid boonusprogrammide või hotellide broneerimise ja erikohtlemise vajaduste kohta, näiteks religioossetele nõuetele vastavad eined või füüsilise abi vajadus. Isikuandmete kaitse üldmääruse kohaselt võib juhul, kui kaitse piisavuse otsust ei ole tehtud, edastada isikuandmeid kolmandasse riiki, kui isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 46 kohaselt on ette nähtud asjakohased andmekaitsemeetmed, või konkreetsetes olukordades, kui täidetud on üks isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 49 tingimustest (nt kui andmesubjekt on andnud edastamiseks sõnaselge nõusoleku). ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevad Ameerika Ühendriikide organisatsioonid pakuvad isikuandmetele piisavat kaitset ja võivad seetõttu võtta vastu isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 45 alusel EList edastatud andmeid, ilma kohustuseta võtta kasutusele isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 46 kohane edastusvahend või vastata isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 49 tingimustele. Kuna ELi-USA andmekaitseraamistik hõlmab erireegleid tundlike andmete kohta, võivad ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel osalevatele organisatsioonidele edastatavad andmed sisaldada selliseid andmeid (mida võib olla vaja koguda näiteks seoses füüsilise abiga, mida tarbijad vajavad). Igal juhul peab andmeid edastav organisatsioon ikkagi järgima selle ELi liikmesriigi õigust, kus ta tegutseb ja kes võib muu hulgas kehtestada eritingimusi tundlike andmete kasutamisele. |
| --- | --- |

a.

Väljaspool ELi asuvatele organisatsioonidele on paljudel erinevatel asjaoludel lubatud edastada lennuliinide reisijate broneerimisteavet ja muid reisiandmeid, näiteks andmeid boonusprogrammide või hotellide broneerimise ja erikohtlemise vajaduste kohta, näiteks religioossetele nõuetele vastavad eined või füüsilise abi vajadus. Isikuandmete kaitse üldmääruse kohaselt võib juhul, kui kaitse piisavuse otsust ei ole tehtud, edastada isikuandmeid kolmandasse riiki, kui isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 46 kohaselt on ette nähtud asjakohased andmekaitsemeetmed, või konkreetsetes olukordades, kui täidetud on üks isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 49 tingimustest (nt kui andmesubjekt on andnud edastamiseks sõnaselge nõusoleku). ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevad Ameerika Ühendriikide organisatsioonid pakuvad isikuandmetele piisavat kaitset ja võivad seetõttu võtta vastu isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 45 alusel EList edastatud andmeid, ilma kohustuseta võtta kasutusele isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 46 kohane edastusvahend või vastata isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 49 tingimustele. Kuna ELi-USA andmekaitseraamistik hõlmab erireegleid tundlike andmete kohta, võivad ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel osalevatele organisatsioonidele edastatavad andmed sisaldada selliseid andmeid (mida võib olla vaja koguda näiteks seoses füüsilise abiga, mida tarbijad vajavad). Igal juhul peab andmeid edastav organisatsioon ikkagi järgima selle ELi liikmesriigi õigust, kus ta tegutseb ja kes võib muu hulgas kehtestada eritingimusi tundlike andmete kasutamisele.

14.   Farmaatsia- ja meditsiinitooted

a.   ELi/liikmesriikide õigusaktide või põhimõtete rakendamine

| i. | ELi/liikmesriigi õigust kohaldatakse isikuandmete kogumisele ja töötlemisele, mis leiab aset enne edastamist Ameerika Ühendriikidesse. Põhimõtteid kohaldatakse andmete suhtes siis, kui need on edastatud Ameerika Ühendriikidesse. Farmaatsiauuringuteks ja muudel eesmärkidel kasutatavatest andmetest tuleks võimaluse korral nimed kustutada. |
| --- | --- |

i.

ELi/liikmesriigi õigust kohaldatakse isikuandmete kogumisele ja töötlemisele, mis leiab aset enne edastamist Ameerika Ühendriikidesse. Põhimõtteid kohaldatakse andmete suhtes siis, kui need on edastatud Ameerika Ühendriikidesse. Farmaatsiauuringuteks ja muudel eesmärkidel kasutatavatest andmetest tuleks võimaluse korral nimed kustutada.

b.   Tulevased teadusuuringud

| i. | Teatavate meditsiiniliste või farmaatsiauuringute tulemusena saadud isikuandmetel on sageli suur väärtus tulevaste teadusuuringute jaoks. Kui ühe teadusuuringu jaoks kogutud isikuandmed edastatakse Ameerika Ühendriikide organisatsioonile, kes on ühinenud ELi-USA andmekaitseraamistikuga, võib asjaomane organisatsioon kasutada neid andmeid uuteks teadusuuringuteks, kui alguses esitati asjakohane teade ja anti valikuvõimalus. Selline teade peaks teavitama tulevastest andmete kasutusviisidest, näiteks korrapärased täiendamised, seonduvad uuringud või turundus. |
| --- | --- |

i.

Teatavate meditsiiniliste või farmaatsiauuringute tulemusena saadud isikuandmetel on sageli suur väärtus tulevaste teadusuuringute jaoks. Kui ühe teadusuuringu jaoks kogutud isikuandmed edastatakse Ameerika Ühendriikide organisatsioonile, kes on ühinenud ELi-USA andmekaitseraamistikuga, võib asjaomane organisatsioon kasutada neid andmeid uuteks teadusuuringuteks, kui alguses esitati asjakohane teade ja anti valikuvõimalus. Selline teade peaks teavitama tulevastest andmete kasutusviisidest, näiteks korrapärased täiendamised, seonduvad uuringud või turundus.

| ii. | On arusaadav, et kõiki tulevasi andmete kasutamise viise ei ole võimalik nimetada, sest uute uuringute vajadus võib tekkida algandmete uuest tõlgendamisest, uutest meditsiinilistest avastustest ja meditsiini arengust ning tervishoiualasest ja regulatiivsest arengust. Kui see on asjakohane, peaks teade seega sisaldama selgitust, et isikuandmeid võidakse tulevikus kasutada ettenägematutes meditsiini- ja farmaatsiauuringutes. Kui andmeid ei kasutata kooskõlas üldise uuringueesmärgi või -märkidega, milleks isikuandmed algselt koguti või millega üksikisik seejärel nõustus, tuleb hankida uus nõusolek. |
| --- | --- |

ii.

On arusaadav, et kõiki tulevasi andmete kasutamise viise ei ole võimalik nimetada, sest uute uuringute vajadus võib tekkida algandmete uuest tõlgendamisest, uutest meditsiinilistest avastustest ja meditsiini arengust ning tervishoiualasest ja regulatiivsest arengust. Kui see on asjakohane, peaks teade seega sisaldama selgitust, et isikuandmeid võidakse tulevikus kasutada ettenägematutes meditsiini- ja farmaatsiauuringutes. Kui andmeid ei kasutata kooskõlas üldise uuringueesmärgi või -märkidega, milleks isikuandmed algselt koguti või millega üksikisik seejärel nõustus, tuleb hankida uus nõusolek.

c.   Kliinilistest katsetest loobumine

| i. | Osalejad võivad igal ajal otsustada või neid võidakse paluda kliinilistest katsetest loobuda. Loobumise eel kogutud isikuandmeid võib siiski töödelda koos teiste kogutud andmetega kliinilise katse osana, kui seda selgitati osalejale antud teates sellel ajal, kui ta osalema nõustus. |
| --- | --- |

i.

Osalejad võivad igal ajal otsustada või neid võidakse paluda kliinilistest katsetest loobuda. Loobumise eel kogutud isikuandmeid võib siiski töödelda koos teiste kogutud andmetega kliinilise katse osana, kui seda selgitati osalejale antud teates sellel ajal, kui ta osalema nõustus.

d.   Edastamine reguleerimise ja järelevalve eesmärkidel

| i. | Farmaatsia- ja meditsiiniseadmete ettevõtetel on lubatud ELis läbi viidud kliiniliste katsete isikuandmeid esitada Ameerika Ühendriikide seadusandjatele reguleerimise ja järelevalve eesmärkidel. Samuti on kooskõlas teate ja valikuvõimaluse põhimõttega lubatud edastada isikuandmeid muudele isikutele kui seadusandjad, näiteks äriühingu teistesse asukohtadesse ja teistele uurijatele. |
| --- | --- |

i.

Farmaatsia- ja meditsiiniseadmete ettevõtetel on lubatud ELis läbi viidud kliiniliste katsete isikuandmeid esitada Ameerika Ühendriikide seadusandjatele reguleerimise ja järelevalve eesmärkidel. Samuti on kooskõlas teate ja valikuvõimaluse põhimõttega lubatud edastada isikuandmeid muudele isikutele kui seadusandjad, näiteks äriühingu teistesse asukohtadesse ja teistele uurijatele.

e.   Pimeuuringud

| i. | Objektiivsuse tagamiseks ei saa paljudes kliinilistes katsetes osalejatele ja sageli ka uurijatele võimaldada juurdepääsu andmetele selle kohta, millist ravi milline osaleja saab. See seaks ohtu uuringu kehtivuse ja tulemused. Kliinilistes katsetes (mida nimetatakse ka pimeuuringuteks) osalejatele ei pea võimaldama katse ajal juurdepääsu oma ravi kohta käivatele andmetele, kui seda piirangut on selgitatud siis, kui osaleja katsega ühines, ja kui sellise teabe avalikustamine ohustaks uuringu usaldusväärsust. |
| --- | --- |

i.

Objektiivsuse tagamiseks ei saa paljudes kliinilistes katsetes osalejatele ja sageli ka uurijatele võimaldada juurdepääsu andmetele selle kohta, millist ravi milline osaleja saab. See seaks ohtu uuringu kehtivuse ja tulemused. Kliinilistes katsetes (mida nimetatakse ka pimeuuringuteks) osalejatele ei pea võimaldama katse ajal juurdepääsu oma ravi kohta käivatele andmetele, kui seda piirangut on selgitatud siis, kui osaleja katsega ühines, ja kui sellise teabe avalikustamine ohustaks uuringu usaldusväärsust.

| ii. | Nõusolek katses neil tingimustel osaleda on juurdepääsuõigusest loobumise mõistlik vorm. Pärast katse lõpuleviimist ja tulemuste analüüsi peaks osalejatel olema võimalus soovi korral oma andmetele juurde pääseda. Seda peaksid nad taotlema eelkõige arstilt või muult tervishoiuteenuse osutajalt, kellelt nad kliinilise katse ajal ravi said, või siis sponsororganisatsioonilt. |
| --- | --- |

ii.

Nõusolek katses neil tingimustel osaleda on juurdepääsuõigusest loobumise mõistlik vorm. Pärast katse lõpuleviimist ja tulemuste analüüsi peaks osalejatel olema võimalus soovi korral oma andmetele juurde pääseda. Seda peaksid nad taotlema eelkõige arstilt või muult tervishoiuteenuse osutajalt, kellelt nad kliinilise katse ajal ravi said, või siis sponsororganisatsioonilt.

f.   Toote ohutuse ja tõhususe jälgimine

| i. | Farmaatsia- või meditsiiniseadmete ettevõte ei pea rakendama teate, valikuvõimaluse, kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse ja juurdepääsu põhimõtet toote ohutuse ja tõhususe jälgimise toimingutes, sealhulgas vastunäidustusjuhtumite aruandlus ja patsientide/katsealuste poolt teatavate ravimite või meditsiiniseadmete kasutamise jälgimine, selles ulatuses, milles nende põhimõtete järgimine segaks regulatiivsete nõuete täitmist. See kehtib näiteks tervishoiuteenuste osutajatelt farmaatsia- ja meditsiiniseadmete ettevõtetele, aga ka farmaatsia- ja meditsiiniseadmete ettevõtetelt sellisele valitsusasutusele nagu Food and Drug Administration (Ameerika Ühendriikide toidu- ja ravimiamet) esitatavate aruannete puhul. |
| --- | --- |

i.

Farmaatsia- või meditsiiniseadmete ettevõte ei pea rakendama teate, valikuvõimaluse, kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse ja juurdepääsu põhimõtet toote ohutuse ja tõhususe jälgimise toimingutes, sealhulgas vastunäidustusjuhtumite aruandlus ja patsientide/katsealuste poolt teatavate ravimite või meditsiiniseadmete kasutamise jälgimine, selles ulatuses, milles nende põhimõtete järgimine segaks regulatiivsete nõuete täitmist. See kehtib näiteks tervishoiuteenuste osutajatelt farmaatsia- ja meditsiiniseadmete ettevõtetele, aga ka farmaatsia- ja meditsiiniseadmete ettevõtetelt sellisele valitsusasutusele nagu Food and Drug Administration (Ameerika Ühendriikide toidu- ja ravimiamet) esitatavate aruannete puhul.

g.   Kodeeritud andmed

| i. | Põhiuurija kodeerib alati uurimisandmed päritolukohas ainulaadse koodiga, et üksikute andmesubjektide identiteeti mitte paljastada. Selliste uuringute sponsoriks olevad farmaatsiafirmad selle koodi võtit ei saa. Kordumatu koodi võti on ainult uurijal, et tal oleks võimalik uuritavaid eriolukordades tuvastada (nt kui on vajalik edaspidine meditsiiniline tähelepanu). Sellisel moel kodeeritud andmete edastamine EList Ameerika Ühendriikidesse ei käiks põhimõtete kohase isikuandmete edastamise alla. |
| --- | --- |

i.

Põhiuurija kodeerib alati uurimisandmed päritolukohas ainulaadse koodiga, et üksikute andmesubjektide identiteeti mitte paljastada. Selliste uuringute sponsoriks olevad farmaatsiafirmad selle koodi võtit ei saa. Kordumatu koodi võti on ainult uurijal, et tal oleks võimalik uuritavaid eriolukordades tuvastada (nt kui on vajalik edaspidine meditsiiniline tähelepanu). Sellisel moel kodeeritud andmete edastamine EList Ameerika Ühendriikidesse ei käiks põhimõtete kohase isikuandmete edastamise alla.

15.   Avalikud registrid ja avalikult kättesaadav teave

| a. | Organisatsioon peab avalikest allikatest kättesaadavate isikuandmete suhtes rakendama turvalisuse, andmete terviklikkuse ja eesmärgi piirangu, kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtet. Kõnealuseid põhimõtteid tuleb rakendada ka isikuandmete suhtes, mis on kogutud avalikest registritest (st sellistest valitsusasutuste või nende üksuste mis tahes tasemel peetavatest registritest, mis on üldsusele tutvumiseks avatud). |
| --- | --- |

a.

Organisatsioon peab avalikest allikatest kättesaadavate isikuandmete suhtes rakendama turvalisuse, andmete terviklikkuse ja eesmärgi piirangu, kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtet. Kõnealuseid põhimõtteid tuleb rakendada ka isikuandmete suhtes, mis on kogutud avalikest registritest (st sellistest valitsusasutuste või nende üksuste mis tahes tasemel peetavatest registritest, mis on üldsusele tutvumiseks avatud).

| b. | Avalike registrite andmetele ei ole vaja rakendada teate, valikuvõimaluse ega kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse põhimõtet, kui neid ei kombineerita mitteavalike registrite andmetega ning järgitakse asjakohase pädevuse alusel kehtestatud kasutustingimusi. Samuti ei ole teate, valikuvõimaluse või kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse põhimõtet üldjuhul vaja rakendada avalikult kättesaadava teabe puhul, välja arvatud siis, kui Euroopa edastaja osutab, et selline teave allub piirangutele, mille kohaselt on nõutav, et organisatsioon rakendaks neid põhimõtteid andmete kavandatud eesmärgil kasutamiseks. Organisatsioon ei vastuta selle eest, kuidas selliseid andmeid kasutavad need, kes saavad asjaomase teabe avalikustatud materjalidest. |
| --- | --- |

b.

Avalike registrite andmetele ei ole vaja rakendada teate, valikuvõimaluse ega kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse põhimõtet, kui neid ei kombineerita mitteavalike registrite andmetega ning järgitakse asjakohase pädevuse alusel kehtestatud kasutustingimusi. Samuti ei ole teate, valikuvõimaluse või kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest vastutuse põhimõtet üldjuhul vaja rakendada avalikult kättesaadava teabe puhul, välja arvatud siis, kui Euroopa edastaja osutab, et selline teave allub piirangutele, mille kohaselt on nõutav, et organisatsioon rakendaks neid põhimõtteid andmete kavandatud eesmärgil kasutamiseks. Organisatsioon ei vastuta selle eest, kuidas selliseid andmeid kasutavad need, kes saavad asjaomase teabe avalikustatud materjalidest.

| c. | Kui leitakse, et organisatsioon on põhimõtteid rikkudes tahtlikult isikuandmed avalikustanud, et organisatsioon ise või keegi teine neist eranditest kasu võiks saada, lõpeb tema õigus ELi-USA andmekaitseraamistikust saadavatele hüvedele. |
| --- | --- |

c.

Kui leitakse, et organisatsioon on põhimõtteid rikkudes tahtlikult isikuandmed avalikustanud, et organisatsioon ise või keegi teine neist eranditest kasu võiks saada, lõpeb tema õigus ELi-USA andmekaitseraamistikust saadavatele hüvedele.

| d. | Avalikest andmebaasidest saadud andmetele ei ole vaja kohaldada juurdepääsu põhimõtet, kui need ei ole kombineeritud muude isikuandmetega, välja arvatud kui väikestes kogustes mitteavaliku registri andmeid kasutatakse avalike registrite andmete indekseerimiseks või korraldamiseks; siiski tuleb järgida asjakohase pädevusega asutuse kehtestatud kasutustingimusi. Kui avalike registrite andmed on kombineeritud muude, mitteavalike registrite andmetega (muud kui eespool konkreetselt märgitud), peab organisatsioon siiski võimaldama juurdepääsu kõikidele sellistele andmetele, kui sellele ei kohaldata muid lubatud erandeid. |
| --- | --- |

d.

Avalikest andmebaasidest saadud andmetele ei ole vaja kohaldada juurdepääsu põhimõtet, kui need ei ole kombineeritud muude isikuandmetega, välja arvatud kui väikestes kogustes mitteavaliku registri andmeid kasutatakse avalike registrite andmete indekseerimiseks või korraldamiseks; siiski tuleb järgida asjakohase pädevusega asutuse kehtestatud kasutustingimusi. Kui avalike registrite andmed on kombineeritud muude, mitteavalike registrite andmetega (muud kui eespool konkreetselt märgitud), peab organisatsioon siiski võimaldama juurdepääsu kõikidele sellistele andmetele, kui sellele ei kohaldata muid lubatud erandeid.

| e. | Nii nagu avalike registrite andmete puhul, ei ole vaja võimaldada juurdepääsu ka andmetele, mis on juba üldsusele kättesaadavad, kui neid ei ole kombineeritud üldsusele mittekättesaadavate andmetega. Avalikult kättesaadava teabe müügiga tegelevad organisatsioonid võivad juurdepääsutaotlustele vastates nõuda organisatsiooni tavapärast tasu. Teise võimalusena võivad isikud taotleda juurdepääsu enda kohta käivatele andmetele sellelt organisatsioonilt, kes need algselt kogus. |
| --- | --- |

e.

Nii nagu avalike registrite andmete puhul, ei ole vaja võimaldada juurdepääsu ka andmetele, mis on juba üldsusele kättesaadavad, kui neid ei ole kombineeritud üldsusele mittekättesaadavate andmetega. Avalikult kättesaadava teabe müügiga tegelevad organisatsioonid võivad juurdepääsutaotlustele vastates nõuda organisatsiooni tavapärast tasu. Teise võimalusena võivad isikud taotleda juurdepääsu enda kohta käivatele andmetele sellelt organisatsioonilt, kes need algselt kogus.

16.   Avaliku sektori asutuste juurdepääsutaotlused

| a. | Selleks et tagada isikuandmetele juurdepääsuks avaliku sektori asutuste esitatavate seaduspäraste taotluste läbipaistvus, võivad osalevad organisatsioonid anda perioodiliselt välja aruandeid selle kohta, kui mitu isikuandmete avaldamise taotlust nad riigiasutustelt õiguskaitselisteks või riikliku julgeoleku vajaduste täitmiseks on saanud, kohaldatavate seaduste alusel lubatud avalikustamise ulatuses. |
| --- | --- |

a.

Selleks et tagada isikuandmetele juurdepääsuks avaliku sektori asutuste esitatavate seaduspäraste taotluste läbipaistvus, võivad osalevad organisatsioonid anda perioodiliselt välja aruandeid selle kohta, kui mitu isikuandmete avaldamise taotlust nad riigiasutustelt õiguskaitselisteks või riikliku julgeoleku vajaduste täitmiseks on saanud, kohaldatavate seaduste alusel lubatud avalikustamise ulatuses.

| b. | Teavet, mida osalevad organisatsioonid asjaomastes aruannetes esitavad, koos luureühenduse avaldatud ja muu teabega, võib kasutada ELi-USA andmekaitseraamistiku selle toimimise perioodilise ühise läbivaatamise jaoks esitatava teabena kooskõlas põhimõtetega. |
| --- | --- |

b.

Teavet, mida osalevad organisatsioonid asjaomastes aruannetes esitavad, koos luureühenduse avaldatud ja muu teabega, võib kasutada ELi-USA andmekaitseraamistiku selle toimimise perioodilise ühise läbivaatamise jaoks esitatava teabena kooskõlas põhimõtetega.

| c. | Teate põhimõtte punkti a alapunkti xii kohase teate puudumine ei ole takistuseks ega kahjusta organisatsiooni suutlikkust vastata seaduspärastele taotlustele. |
| --- | --- |

c.

Teate põhimõtte punkti a alapunkti xii kohase teate puudumine ei ole takistuseks ega kahjusta organisatsiooni suutlikkust vastata seaduspärastele taotlustele.

---

(1)  Kui komisjoni otsust ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel pakutava kaitse piisavuse kohta kohaldatakse ka Islandi, Norra ja Liechtensteini suhtes, katab ELi-USA andmekaitseraamistik nii ELi kui ka kolme kõnealust riiki. Seega loetakse seal, kus on viidatud ELile ja liikmesriikidele, nende hulka ka Island, Liechtenstein ja Norra.

(2)  EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU 27. aprilli 2016. aasta MÄÄRUS (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus).

(3)  Nimetus „ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield põhimõtted“ on muudetud nimetuseks „ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtted“. (Vt täiendav põhimõte ise kinnitamise kohta).

(4)  
  7. oktoobri 2022. aasta täidesaatev korraldus USA signaaliluuretegevuse kaitsemeetmete tõhustamise kohta („Enhancing Safeguards for United States Signals Intelligence Activities“).

(5)  Vt nt kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte punkt c.

(6)  Olenevalt olukorrast võivad nõuetele vastavad töötlemiseesmärgid hõlmata näiteks mõistlikul määral kliendisuhteid teenivaid, nõuetele vastavuse ja juriidilistel kaalutlustel põhinevaid, auditeerimise, julgeoleku ja pettuste ennetamise, organisatsiooni õigushüvede säilitamise või kaitsmise või muid eesmärke, mis vastavad mõistliku inimese ootustele andmete kogumise kontekstis.

(7)  Kõnealuses kontekstis on üksikisik „tuvastatav“, kui tuvastamiseks mõistliku tõenäosusega kasutatavaid vahendeid (muu hulgas võttes arvesse tuvastamise raha- ja ajakulu ning töötlemise ajal kättesaadavat tehnoloogiat) ning andmete säilitamise vormi arvestades saaks organisatsioon või kolmas isik andmetele juurde pääsedes üksikisiku mõistliku tõenäosusega tuvastada.

(8)  Esildise peab ministeeriumi andmekaitseraamistiku veebisaidi kaudu esitama organisatsioonis töötav isik, kellele on antud volitus esindada organisatsiooni ja selle hõlmatud üksusi organisatsiooni põhimõtete järgimisega seotud küsimustes.

(9)  Peamine „organisatsiooni kontaktisik“ või „organisatsiooni vastutav isik“ ei tohi olla organisatsiooniväline isik (nt väline nõustaja või väline konsultant).

(10)  Vt täiendav põhimõte kontrolli kohta.

(11)  Vt täiendav põhimõte vaidluste lahendamise ja täitmise tagamise kohta.

(12)  Organisatsioon, kes esitab kinnituse esimest korda, ei tohi oma lõplikes privaatsustingimustes väita, et ta osaleb ELi-USA andmekaitseraamistikus, kuni ministeerium teavitab organisatsiooni, et ta võib seda teha. Kui organisatsioon esitab algse kinnituse, peab ta sellega koos esitama ministeeriumile privaatsustingimuste kavandi, mis on kooskõlas põhimõtetega. Kui ministeerium on kindlaks teinud, et organisatsiooni algne kinnitus on muus osas täielik, teatab ministeerium organisatsioonile, et ta peaks oma ELi-USA andmekaitseraamistikuga kooskõlas olevad privaatsustingimused lõplikult vormistama (nt vajaduse korral avaldama). Organisatsioon peab ministeeriumi viivitamatult teavitama niipea, kui vastavad privaatsustingimused on valmis. Siis kannab ministeerium organisatsiooni andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja.

(13)  Kui organisatsioon otsustab andmekaitseraamistikust lahkumise ajal, et ta säilitab isikuandmeid, mille ta on saanud ELi-USA andmekaitseraamistikule tuginedes, ja kinnitab ministeeriumile, et ta kohaldab põhimõtteid nende andmete suhtes jätkuvalt, peab organisatsioon pärast raamistikust lahkumist kord aastas ministeeriumile aru andma (st välja arvatud juhul, kui ja kuni organisatsioon pakub sellistele andmetele piisavat kaitset mõne muu heakskiidetud meetodi kohaselt, või ta tagastab või kustutab kõik sellised andmed ning teatab sellest ministeeriumile) selle kohta, mida ta on nende isikuandmetega teinud, mida ta teeb nende isikuandmetega, mida ta jätkuvalt säilitab, ning kes hakkab tegutsema pideva kontaktpunktina põhimõtetega seotud küsimustes.

(14)  Organisatsioon peaks vastama üksikisikute päringutele isikuandmete töötlemise eesmärgi, töödeldavate isikuandmete kategooriate ning selle kohta, kellele või millise kategooria vastuvõtjatele isikuandmed avalikustatakse.

(15)  Põhimõtted, ülevaade, punkt 5.

(16)  Sõltumatud vaidluste lahendamise organid võivad omal äranägemisel otsustada, millistes olukordades nad neid sanktsioone rakendavad. Asjaomaste andmete tundlikkus on üks tegur, mida tuleb arvestada otsuse tegemisel selle kohta, kas tuleks nõuda andmete kustutamist, samuti kas organisatsioon on andmeid kogunud, kasutanud või avalikustanud põhimõtteid jõhkralt eirates.

(17)  Ministeerium märgib teates tähtaja, mis on tingimata lühem kui 30 päeva, mille jooksul peab organisatsioon teatele vastama.

---

I LISA. VAHEKOHTUMUDEL

Käesolevas I lisas sätestatakse tingimused, mille alusel ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevad organisatsioonid on kohustatud lahendama kaebusi vahekohtumenetluses kaebuste menetlemise, täitmise tagamise ja vastutuse põhimõtte kohaselt. Allpool kirjeldatud siduvat vahekohtumenetluse kasutamise võimalust kohaldatakse ELi-USA andmekaitseraamistikuga hõlmatud isikuandmete suhtes esitatavate teatavate „jääknõuete“ puhul. Kõnealuse valikuvõimaluse andmise eesmärk on pakkuda üksikisikutele kiiret, sõltumatut ja õiglast mehhanismi, mille nad võivad valida põhimõtete sellise väidetava rikkumise lahendamiseks, mida ei ole ELi-USA andmekaitseraamistiku muude võimalike mehhanismide abil lahendatud.

A.   Kohaldamisala

Kõnealune võimalus on üksikisikule kättesaadav lahendamata ehk jääknõuetega vahekohtu poole pöördumiseks, et teha kindlaks, kas osalev organisatsioon on rikkunud põhimõtetest tulenevaid kohustusi asjaomase üksikisiku suhtes ja kas selline rikkumine on jäänud täielikult või osaliselt heastamata. Kõnealust võimalust saab kasutada ainult nimetatud eesmärkidel. Seda võimalust ei saa kasutada näiteks põhimõtete suhtes tehtavate erandite (1) või väidete puhul, mis puudutavad ELi-USA andmekaitseraamistiku piisavust.

B.   Kättesaadavad õiguskaitsevahendid

Kõnealuse vahekohtu võimaluse raames on ELi-USA andmekaitseraamistiku kolleegiumil (kolleegium koosneb kolmest vahekohtunikust, kelle pooled on kokku leppinud) volitused kehtestada konkreetse üksikisiku suhtes rakendatavad mitterahalised õiglased kaitsevahendid (näiteks üksikisiku küsimuse all olevatele andmetele juurdepääsu võimaldamine, andmete parandamine, kustutamine või tagastamine), mis on vajalikud põhimõtete rikkumise heastamiseks ainult asjaomasele üksikisikule. Kõnealused volitused on ainsad, mis ELi-USA andmekaitseraamistiku kolleegiumil õiguskaitsevahendite suhtes on. Õiguskaitsevahendeid kaaludes peab ELi-USA andmekaitseraamistiku kolleegium võtma arvesse ka ELi-USA andmekaitseraamistiku teiste mehhanismide raames juba rakendatud õiguskaitsevahendeid. Kahjuhüvitisi, kulude ja tasude hüvitamist või muid õiguskaitsevahendeid ette ei nähta. Kumbki pool maksab ise oma advokaaditasud.

C.   Vajalikud sammud enne vahekohtu poole pöördumist

Üksikisik, kes otsustab kasutada kõnealust vahekohtumenetluse võimalust, peab enne vahekohtule nõude esitamist tegema järgmist: 1) pöörduma väidetava rikkumisega otse organisatsiooni poole ja võimaldama organisatsioonil asi lahendada vaidluste lahendamist ja täitmise tagamist käsitleva täiendava põhimõtte punkti d alapunktis i sätestatud ajavahemiku jooksul; 2) kasutama põhimõtete kohast sõltumatut kaebuste menetlemise mehhanismi, mis on üksikisikutele tasuta, ja 3) esitama juhtumi oma andmekaitseasutuse kaudu lahendamiseks ministeeriumile ning andma ministeeriumile võimaluse lahendada asi parimal moel aja jooksul, mis on sätestatud ministeeriumi väliskaubandusameti kirjas ja mis on üksikisikutele tasuta.

Kõnealuse vahekohtumenetluse võimalust ei saa kasutada, kui sama põhimõtete rikkumist, mida üksikisik väidab olevat toimunud, 1) on juba varem vahekohtumenetluses uuritud; 2) kui selle kohta on tehtud lõplik otsus kohtuasjas, mille pool kõnealune üksikisik oli, või 3) milles pooled on juba varem kokkuleppele jõudnud. Lisaks ei saa kõnealust võimalust kasutada, kui andmekaitseasutusel on 1) volitused andmekaitseasutuste rolli käsitleva täiendava põhimõtte või personali isikuandmeid käsitleva täiendava põhimõtte alusel, 2) volitused lahendada väidetav rikkumine otse organisatsiooniga. Andmekaitseasutuse volitus lahendada sama nõuet ELi vastutava töötleja vastu ei välista kõnealuse vahekohtumenetluse võimaluse kasutamist teise õigussubjekti vastu, kes ei ole andmekaitseasutuse volitustega seotud.

D.   Otsuste siduvus

Üksikisiku otsus kasutada siduvat vahekohtumenetlust on täiesti vabatahtlik. Vahekohtu otsused on siduvad kõikidele vahekohtumenetluse pooltele. Pöördudes vahekohtu poole, loobub üksikisik võimalusest saada sama rikkumise puhul abi mõnelt muult foorumilt, välja arvatud juhul, kui mitterahalised õiglased õiguskaitsevahendid ei heasta täielikult väidetavat rikkumist, millisel juhul ei takista üksikisiku pöördumine vahekohtu poole kahjuhüvitise nõudmist, mida tavaliselt tehakse kohtu kaudu.

E.   Läbivaatamine ja täitmise tagamine

Föderaalse vahekohtu seaduse (Federal Arbitration Act) kohaselt on üksikisikutel ja osalevatel organisatsioonidel õigus taotleda kohtulikku läbivaatamist ning vahekohtu otsuste täitmisele pööramist Ameerika Ühendriikide seaduste alusel (2). Kõikidel sellistel juhtudel tuleb pöörduda föderaalsesse ringkonnakohtusse, mille territooriumil asub osaleva organisatsiooni peamine tegevuskoht.

Kõnealune vahekohtumenetluse valimise võimalus on mõeldud vaid üksikisikuid puudutavate vaidluste lahendamiseks ja mitte veenvate või siduvate pretsedentide loomiseks teisi isikuid puudutavates asjades, sealhulgas tulevaste vaidluste lahendamiseks vahekohtutes, ELi või USA kohtutes või FTC menetlustes.

F.   Vahekohtunike kolleegium

Pooled valivad ELi-USA andmekaitseraamistiku kolleegiumi liikmed allpool käsitletud vahekohtunike nimekirjast.

Kooskõlas kohaldatava õigusega koostavad ministeerium ja komisjon nimekirja vähemalt kümnest vahekohtunikust, kes valitakse nende sõltumatuse, aususe ja asjatundlikkuse alusel. Kõnealuse protsessi suhtes kohaldatakse alljärgnevat.

Vahekohtunikud:

| 1) | jäävad nimekirja kolmeks aastaks, kui ei ilmne erandlikke asjaolusid või põhjuseid, ning ministeerium võib nende nimekirjas olemise aega pikendada üks kord täiendavaks kolmeaastaseks perioodiks, teavitades sellest eelnevalt komisjoni; |
| --- | --- |

1)

jäävad nimekirja kolmeks aastaks, kui ei ilmne erandlikke asjaolusid või põhjuseid, ning ministeerium võib nende nimekirjas olemise aega pikendada üks kord täiendavaks kolmeaastaseks perioodiks, teavitades sellest eelnevalt komisjoni;

| 2) | ei ole ühegi partei ega osaleva organisatsiooni, või USA või ELi või ELi liikmesriigi või muu valitsusasutuse, avalik-õigusliku asutuse või täitevasutusega seotud ega toimi nende juhiste järgi ning |
| --- | --- |

2)

ei ole ühegi partei ega osaleva organisatsiooni, või USA või ELi või ELi liikmesriigi või muu valitsusasutuse, avalik-õigusliku asutuse või täitevasutusega seotud ega toimi nende juhiste järgi ning

| 3) | peavad olema saanud loa töötada juristina Ameerika Ühendriikides ja olema asjatundjad USA eraelu puutumatust käsitlevate ning ELi isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktide alal. |
| --- | --- |

3)

peavad olema saanud loa töötada juristina Ameerika Ühendriikides ja olema asjatundjad USA eraelu puutumatust käsitlevate ning ELi isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktide alal.

G.   Vahekohtumenetlus

Ministeerium ja komisjon on kooskõlas kohaldatava õigusega kokku leppinud, et võtavad vastu vahekohtu reeglid, millega reguleeritakse ELi-USA andmekaitseraamistiku kolleegiumi menetlusi (3). Kui menetlust reguleerivaid reegleid on vaja muuta, lepivad ministeerium ja komisjon kokku nende reeglite muutmises või vajaduse korral olemasolevate, kindlalt väljakujunenud USA vahekohtumenetluste kasutuselevõtmises, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| 1. | üksikisik võib algatada siduva vahekohtumenetluse, kooskõlas eespool kirjeldatud vahekohtu poole pöördumise eelset menetlust käsitleva sättega, saates organisatsioonile „teate“. Teade peab sisaldama kokkuvõtet punktis C kirjeldatud sammudest, mis on nõude lahendamiseks tehtud, kirjeldust väidetava rikkumise kohta ja üksikisiku valikul toetavaid materjale ja dokumente ja/või asjaomast nõuet puudutavate õigusaktide käsitlust; |
| --- | --- |

1.

üksikisik võib algatada siduva vahekohtumenetluse, kooskõlas eespool kirjeldatud vahekohtu poole pöördumise eelset menetlust käsitleva sättega, saates organisatsioonile „teate“. Teade peab sisaldama kokkuvõtet punktis C kirjeldatud sammudest, mis on nõude lahendamiseks tehtud, kirjeldust väidetava rikkumise kohta ja üksikisiku valikul toetavaid materjale ja dokumente ja/või asjaomast nõuet puudutavate õigusaktide käsitlust;

| 2. | töötatakse välja menetluskord tagamaks, et üht ja sama rikkumist, mille üksikisik väidab olevat toime pandud, ei heastataks ega menetletaks kaks korda; |
| --- | --- |

2.

töötatakse välja menetluskord tagamaks, et üht ja sama rikkumist, mille üksikisik väidab olevat toime pandud, ei heastataks ega menetletaks kaks korda;

| 3. | föderaalse kaubanduskomisjoni tegevus võib toimuda paralleelselt vahekohtumenetlusega; |
| --- | --- |

3.

föderaalse kaubanduskomisjoni tegevus võib toimuda paralleelselt vahekohtumenetlusega;

| 4. | asjaomasel vahekohtumenetluse läbiviimisel ei või osaleda mitte ükski USA, ELi või ELi liikmesriigi või muu valitsusasutuse, avalik-õigusliku asutuse või täitevasutuse esindaja, välja arvatud juhul, kui andmekaitseasutus osutab ELi üksikisiku palvel abi vaid teate ettevalmistamisel, ent andmekaitseasutus ei tohi saada juurdepääsu kõnealuste vahekohtute kindlaks tehtud asjaoludele või muudele materjalidele; |
| --- | --- |

4.

asjaomasel vahekohtumenetluse läbiviimisel ei või osaleda mitte ükski USA, ELi või ELi liikmesriigi või muu valitsusasutuse, avalik-õigusliku asutuse või täitevasutuse esindaja, välja arvatud juhul, kui andmekaitseasutus osutab ELi üksikisiku palvel abi vaid teate ettevalmistamisel, ent andmekaitseasutus ei tohi saada juurdepääsu kõnealuste vahekohtute kindlaks tehtud asjaoludele või muudele materjalidele;

| 5. | vahekohtumenetlus toimub Ameerika Ühendriikides ning üksikisik võib valida osalemise video või telefoni teel, mis võimaldatakse talle tasuta. Isiklikult kohalviibimist ei nõuta; |
| --- | --- |

5.

vahekohtumenetlus toimub Ameerika Ühendriikides ning üksikisik võib valida osalemise video või telefoni teel, mis võimaldatakse talle tasuta. Isiklikult kohalviibimist ei nõuta;

| 6. | vahekohtu keel on inglise keel, kui pooled ei lepi kokku teisiti. Põhjendatud juhtudel ja võttes arvesse seda, kas üksikisikut esindab advokaat või ei, võimaldatakse üksikisikutele vahekohtu istungitel tasuta suuline tõlge, samuti ka vahekohtu materjalide kirjalik tõlge, välja arvatud juhul, kui ELi-USA andmekaitseraamistiku kolleegium leiab, et konkreetseid asjaolusid arvesse võttes oleksid kulud põhjendamatult ebaproportsionaalsed; |
| --- | --- |

6.

vahekohtu keel on inglise keel, kui pooled ei lepi kokku teisiti. Põhjendatud juhtudel ja võttes arvesse seda, kas üksikisikut esindab advokaat või ei, võimaldatakse üksikisikutele vahekohtu istungitel tasuta suuline tõlge, samuti ka vahekohtu materjalide kirjalik tõlge, välja arvatud juhul, kui ELi-USA andmekaitseraamistiku kolleegium leiab, et konkreetseid asjaolusid arvesse võttes oleksid kulud põhjendamatult ebaproportsionaalsed;

| 7. | vahekohtunikele edastatavad materjalid hoitakse konfidentsiaalsena ning neid kasutatakse ainult seoses vahekohtu tegevusega; |
| --- | --- |

7.

vahekohtunikele edastatavad materjalid hoitakse konfidentsiaalsena ning neid kasutatakse ainult seoses vahekohtu tegevusega;

| 8. | konkreetset üksikisikut puudutavad menetluseelsed meetmed on vajaduse korral lubatud, ent pooled peavad sellega seotud teavet käsitama konfidentsiaalsena ning neid võib kasutada üksnes vahekohtumenetluse eesmärkidel; |
| --- | --- |

8.

konkreetset üksikisikut puudutavad menetluseelsed meetmed on vajaduse korral lubatud, ent pooled peavad sellega seotud teavet käsitama konfidentsiaalsena ning neid võib kasutada üksnes vahekohtumenetluse eesmärkidel;

| 9. | vahekohus peaks otsuseni jõudma 90 päeva jooksul alates teate laekumisest küsimuse all olevale organisatsioonile, kui pooled teisiti kokku ei lepi. |
| --- | --- |

9.

vahekohus peaks otsuseni jõudma 90 päeva jooksul alates teate laekumisest küsimuse all olevale organisatsioonile, kui pooled teisiti kokku ei lepi.

H.   Kulud

Vahekohtunikud peaksid püüdma astuda mõistlikke samme vahekohtu kulude või tasude minimeerimiseks.

Kohaldatavatest õigusnormidest lähtudes aitab ministeerium hallata fondi, kuhu osalevad organisatsioonid peavad tegema sissemakseid, mille suurus sõltub osaliselt organisatsiooni suurusest ja millega kaetakse vahekohtumenetluse kulud, kaasa arvatud vahekohtunike tasud, mis võivad ulatuda ette nähtud ülemmääradeni. Fondi hakkab haldama kolmas isik, kes peab ministeeriumile fondi tegevuse kohta korrapäraselt aruandeid esitama. Ministeerium teeb koostööd kolmanda isikuga, et vaadata fondi tegevus perioodiliselt läbi, sealhulgas vajadus muuta sissemaksete suurust või tasude ülemmäärasid või vahekohtu kulude ülemmäärasid, ning võtavad muu hulgas arvesse peetud vahekohtumenetluste arvu ning seonduvaid kulusid ja ajalisi faktoreid, lähtudes arusaamast, et osalevaid organisatsioone ei või rahaliselt ülemäära koormata. Ministeerium teatab koos kolmanda isikuga tehtud läbivaatamiste tulemustest ja teavitab komisjoni sissemaksete suuruse muutmisest ette. Advokaaditasusid ei kaeta käesoleva sätte alusel ega mitte ühestki käesoleva sätte alusel tegutsevast fondist.

---

(1)  Põhimõtted, ülevaade, punkt 5.

(2)  Föderaalse vahekohtu seaduse (Federal Arbitration Act, FAA) 2. peatüki kohaselt „[k]uulub õigussuhtest – sõltumata sellest, kas see on lepinguline või mitte –, mida loetakse äriliseks, sealhulgas [FAA 2. jaos] kirjeldatud tehing, leping või kokkulepe, tuleneva vahekohtus sõlmitud kokkuleppe või vahekohtuotsuse suhtes kohaldamisele konventsioon [ välisriigi vahekohtu otsuste tunnustamise ja täitmise kohta (10. juuni, 1958, 21 U.S.T. 2519, T.I.A.S. No. 6997 („New Yorgi välisriigi vahekohtu otsuste tunnustamise ja täitmise“)].“ USA seadustiku 9. jaotise § 202. Lisaks sätestatakse FAAs, et „[k]okkuleppe või otsuse suhtes, mis tuleneb sellisest õigussuhtest ja mis jääb täies ulatuses Ameerika Ühendriikide kodanike vahele, ei kohaldata [New Yorgi] konventsiooni, välja arvatud, kui see õigussuhe hõlmab välismaal asuvat kinnisvara, see näeb ette välismaal täitmist või täitmisele pööramist või sellel on muu mõistlik seos ühe või mitme välisriigiga“. Samas sätestatakse 2. peatükis, et „kõik vahekohtumenetluse pooled võivad pöörduda mis tahes kohtu poole, kellel on käesoleva peatüki kohane pädevus, et saada kinnitav kohtuotsus vahekohtumenetluse teise poole suhtes. Kohus kinnitab otsuse, juhul kui ta ei leia ühtegi kõnealuses [New Yorgi] konventsioonis sätestatud põhjust otsuse tunnustamise või täitmise kinnitamisest keeldumiseks või edasilükkamiseks.“ Samas, § 207. Edasi sätestatakse 2. peatükis, et „Ameerika Ühendriikide ringkonnakohtutel . . . on esimese kohtuastme pädevus . . . hagi või menetluse suhtes [New Yorki konventsiooni kohaselt], vaatamata vaidlusalusele summale“. Samas, § 203.

2. peatükis sätestatakse ka, et „1. peatükk kehtib käesoleva peatüki alusel esitatud nõuetele ja algatatud menetlustele sellises ulatuses, milles kõnealune peatükk ei ole vastuolus käesoleva peatükiga või [New Yorgi] konventsiooniga, mille Ameerika Ühendriigid on ratifitseerinud.“ Samas, § 208. 1. peatükis on omakorda sätestatud, et „[k]irjalik säte . . . lepingus, mis tõendab tehingut, mis on seotud äritegevusega, mille suhtes tuleb lahendus leida vahekohtumenetluse teel seejärel sellise lepingu või tehingu alusel tekkinud vaidluse või keeldumise pärast kogu või mis tahes selle osa täitmisest, või kirjalik leping sellisest lepingust, tehingust või keeldumisest tekkinud olemasoleva vastuolu vahekohtule lahendamiseks esitamiseks, on kehtiv, tühistamatu ja täitmisele pööratav, välja arvatud põhjustel, mida näeb ette seadus või õiglane kohtumenetlus mis tahes lepingu ülesütlemiseks“. Samas, § 2. Edasi on 1. peatükis sätestatud, et „mis tahes vahekohtumenetluse pool võib pöörduda selleks määratud kohtusse, saamaks vahekohtu otsust kinnitavat otsust, ja kohus peab seejärel sellise otsuse tegema, välja arvatud juhul kui vahekohtu otsus on tühistatud, muudetud või parandatud vastavalt [FAA] jagudes 10 ja 11 sätestatule“. Samas, § 9.

(3)  Ministeerium valis kooskõlas põhimõtete I lisaga vahekohtumenetlusi haldama ja põhimõtete I lisas määratletud vahekohtufondi haldama vaidluste lahendamise rahvusvahelise keskuse (International Centre for Dispute Resolution (ICDR)), mis on USA vahekohtute assotsiatsiooni (American Arbitration Association ((AAA)) rahvusvaheline osakond (edaspidi koos „ICDR-AAA“). 15. septembril 2017 leppisid ministeerium ja komisjon kokku, et võtavad vastu vahekohtu reeglite paketi, millega reguleeritakse põhimõtete I lisas kirjeldatud siduvaid vahekohtumenetlusi, ning vahekohtunike käitumisjuhendi, mis on kooskõlas kaubandusliku vahekohtu liikmete üldtunnustatud eetikastandardite ja põhimõtete I lisaga. Ministeerium ja komisjon leppisid kokku, et kohandavad vahekohtu reegleid ja käitumisjuhendit, et need kajastaksid ELi-USA andmekaitseraamistikus tehtavaid ajakohastusi, ning et ministeerium teeb nende ajakohastuste tegemiseks koostööd ICDR-AAAga.

---

II LISA

| | UNITED STATES DEPARTMENT OF COMMERCE


  Secretary of Commerce

  Washington, D.C. 20230 |
| --- | --- |

Image 2

UNITED STATES DEPARTMENT OF COMMERCE

Secretary of Commerce

Washington, D.C. 20230

6. juuli 2023

| Austatud Didier Reynders |
| --- |
| Õigusküsimuste volinik |
| Euroopa Komisjon |
| Rue de la Loi/Westraat 200 |
| 1049 Brüssel |
| Belgia |

Austatud Didier Reynders

Õigusküsimuste volinik

Euroopa Komisjon

Rue de la Loi/Westraat 200

1049 Brüssel

Belgia

Lugupeetud volinik Reynders

Ameerika Ühendriikide nimel on mul hea meel käesolevaga edastada ELi-USA andmekaitseraamistiku materjalide pakett, mis koos täidesaatva korraldusega 14086 USA signaaliluuretegevuse kaitsemeetmete tõhustamise kohta ja USA föderaalsete õigusnormide kogumi (edaspidi „CFR“) 28. jaotise osaga 201, millega muudetakse justiitsministeeriumi määrusi ja luuakse andmekaitseasju läbivaatav kohus (Data Protection Review Court), kajastavad olulisi ja üksikasjalikke läbirääkimisi eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste kaitse tugevdamiseks. Nende läbirääkimiste tulemusel on loodud uued kaitsemeetmed, tagamaks et USA signaaliluuretegevus on määratletud riikliku julgeoleku eesmärkide saavutamiseks vajalik ja proportsionaalne, ning uus mehhanism, mille abil Euroopa Liidu (edaspidi „EL“) üksikisikud saavad taotleda hüvitist, kui nad leiavad, et on sattunud signaaliluuretegevuse sihtmärgiks õigusvastaselt, ja mis üheskoos tagavad ELi isikuandmete privaatsuse. ELi-USA andmekaitseraamistik toetab kaasavat ja konkurentsivõimelist digitaalmajandust. Peaksime mõlemad olema uhked selles raamistikus kajastuvate edusammude üle, mis suurendavad eraelu puutumatuse kaitset kogu maailmas. Kõnealune pakett koos täidesaatva korralduse, määruste ja muude avalikest allikatest kättesaadavate materjalidega, on väga tugev alus komisjoni uuele kaitse piisavuse otsusele (1).

Lisatud on järgmised materjalid:

| — | ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtted, sealhulgas täiendavad põhimõtted (edaspidi koos „põhimõtted“) ja põhimõtete I lisa (st lisa, milles on sätestatud tingimused, mille alusel andmekaitseraamistikus osalevad organisatsioonid on kohustatud lahendama teatavaid jääknõudeid, mis puudutavad põhimõtetega hõlmatud isikuandmeid); |
| --- | --- |

—

ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtted, sealhulgas täiendavad põhimõtted (edaspidi koos „põhimõtted“) ja põhimõtete I lisa (st lisa, milles on sätestatud tingimused, mille alusel andmekaitseraamistikus osalevad organisatsioonid on kohustatud lahendama teatavaid jääknõudeid, mis puudutavad põhimõtetega hõlmatud isikuandmeid);

| — | ministeeriumi andmekaitseraamistiku programmi haldava rahvusvahelise kaubanduse osakonna kiri, milles kirjeldatakse kohustusi, mille meie ministeerium on endale võtnud, et tagada ELi-USA andmekaitseraamistiku tõhus toimimine; |
| --- | --- |

—

ministeeriumi andmekaitseraamistiku programmi haldava rahvusvahelise kaubanduse osakonna kiri, milles kirjeldatakse kohustusi, mille meie ministeerium on endale võtnud, et tagada ELi-USA andmekaitseraamistiku tõhus toimimine;

| — | föderaalse kaubanduskomisjoni kiri, milles kirjeldatakse tema tegevust põhimõtete täitmise tagamisel; |
| --- | --- |

—

föderaalse kaubanduskomisjoni kiri, milles kirjeldatakse tema tegevust põhimõtete täitmise tagamisel;

| — | transpordiministeeriumi kiri, milles kirjeldatakse tema tegevust põhimõtete täitmise tagamisel; |
| --- | --- |

—

transpordiministeeriumi kiri, milles kirjeldatakse tema tegevust põhimõtete täitmise tagamisel;

| — | riikliku luurejuhi büroo koostatud kiri kaitsemeetmete ja piirangute kohta, mida kohaldatakse USA riiklike julgeolekuasutuste suhtes, ning |
| --- | --- |

—

riikliku luurejuhi büroo koostatud kiri kaitsemeetmete ja piirangute kohta, mida kohaldatakse USA riiklike julgeolekuasutuste suhtes, ning

| — | justiitsministeeriumi kiri kaitsemeetmete ja piirangute kohta, mis on kehtestatud USA valitsuse juurdepääsule õiguskaitse ja avalikku huvi silmas pidades. |
| --- | --- |

—

justiitsministeeriumi kiri kaitsemeetmete ja piirangute kohta, mis on kehtestatud USA valitsuse juurdepääsule õiguskaitse ja avalikku huvi silmas pidades.

ELi-USA andmekaitseraamistiku täielik pakett avaldatakse ministeeriumi andmekaitseraamistiku veebisaidil ning põhimõtted ja põhimõtete I lisa jõustuvad Euroopa Komisjoni kaitse piisavuse otsuse jõustumise kuupäeval.

Võite olla kindel, et Ameerika Ühendriigid suhtuvad nimetatud kohustustesse tõsiselt. Soovime jätkata Teiega koostööd ELi-USA andmekaitseraamistiku rakendamisel ja selle protsessi järgmise etapi ühisel käivitamisel.

Lugupidamisega

Image 3

Gina M. RAIMONDO

---

(1)  Juhul kui komisjoni otsust ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel pakutava kaitse piisavuse kohta kohaldatakse ka Islandi, Norra ja Liechtensteini suhtes, katab ELi-USA andmekaitseraamistiku pakett nii Euroopa Liitu kui ka kolme kõnealust riiki.

1

---

III LISA

Image 4

12. detsember 2022

| Austatud Didier Reynders |
| --- |
| Õigusküsimuste volinik |
| Euroopa Komisjon |
| Rue de la Loi/Westraat 200 |
| 1049 Brüssel |
| Belgia |

Austatud Didier Reynders

Õigusküsimuste volinik

Euroopa Komisjon

Rue de la Loi/Westraat 200

1049 Brüssel

Belgia

Lugupeetud volinik Reynders

Väliskaubandusameti nimel on mul hea meel kirjeldada kaubandusministeeriumi (edaspidi „ministeerium“) võetud kohustusi, et tagada isikuandmete kaitse andmekaitseraamistiku programmi haldamise ja järelevalve kaudu. ELi-USA andmekaitseraamistiku väljakujundamine on suur saavutus eraelu puutumatuse ja äritegevuse huvides mõlemal pool Atlandi ookeani, sest see annab inimestele ELis kindlustunde, et nende andmed on kaitstud ning et neil on nende andmetega seotud probleemide lahendamiseks olemas õiguskaitsevahendid, ning see võimaldab tuhandetel ettevõtjatel jätkuvalt investeerida ning osaleda muul viisil Atlandi üleses äri- ja kaubandustegevuses, mis toob kasu kummagi poole majandusele ja kodanikele. ELi-USA andmekaitseraamistik peegeldab aastatepikkust tõhusat tööd Teie ja Teie kolleegidega Euroopa Komisjonis (edaspidi „komisjon“). Me loodame jätkata koostööd komisjoniga, tagamaks et see ühine jõupingutus toimib tõhusalt.

ELi-USA andmekaitseraamistik toob olulist kasu nii üksikisikutele kui ka ettevõtjatele. Esiteks määratakse selles kindlaks ELi üksikisikute Ameerika Ühendriikidesse edastatud isikuandmete puutumatuse kaitse abinõud. Selle kohaselt peavad USAs asuvad osalevad organisatsioonid välja töötama nõuetekohased privaatsustingimused, tegema avalikult teatavaks, et nad võtavad kohustuse järgida ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtteid, sealhulgas täiendavaid põhimõtteid (edaspidi koos „põhimõtted“), ning põhimõtete I lisa (st lisa, milles on sätestatud tingimused, mille alusel ELi-USA andmekaitseraamistiku organisatsioonid on kohustatud lahendama teatavaid jääknõudeid, mis puudutavad põhimõtetega hõlmatud isikuandmeid), nii et selle täitmist saab USA õiguse alusel nõuda, (1) kinnitama igal aastal ministeeriumile uuesti asjaomaste põhimõtete järgimist, võimaldama ELi üksikisikutele tasuta sõltumatut vaidluste lahendamist ning alluma põhimõtetes loetletud USA seadusjärgse organi uurimis- ja täitevasutusele (nt föderaalse kaubanduskomisjoni (FTC) ja transpordiministeeriumi (DOT) või põhimõtete tulevases lisas loetletud USA seadusjärgsele asutusele. Äriühingu otsus kinnitada põhimõtete järgimist on küll vabatahtlik, ent kui ta on teinud avalikuks oma otsuse järgida ELi-USA andmekaitseraamistikku, võib tema võetud kohustuse täitmist USA õiguse alusel nõuda kas föderaalne kaubanduskomisjon või transpordiministeerium või muu USA seadusjärgne asutus, olenevalt sellest, kumma pädevusse osalev organisatsioon kuulub. Teiseks võimaldab ELi-USA andmekaitseraamistik USA äriühingutel, sealhulgas USAs asuvatel Euroopa äriühingute tütarettevõtjatel, saada Euroopa Liidust isikuandmeid, hõlbustamaks Atlandi-ülest äritegevust toetavate andmete edastamist. Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelised andmevood on maailma suurimad ning toetavad USA ja ELi majandussuhet, mille maht on 7,1 triljonit dollarit ja mis toetab miljoneid töökohti mõlemal pool Atlandi ookeani. Ettevõtjaid, kes sõltuvad Atlandi-ülestest andmevoogudest, leidub kõikides majandusharudes, sealhulgas nii majandusajakirja Fortune Global 500 nimekirja kantud suurimate kui ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hulgas. Atlandi-ülesed andmevood võimaldavad USA organisatsioonidel töödelda Euroopa üksikisikutele kaupade, teenuste ja töötamisvõimaluste pakkumiseks vajalikke andmeid.

Ministeerium kohustub tegema tihedat ja tulemuslikku koostööd meie ELi kolleegidega, et andmekaitseraamistiku programmi tõhusalt hallata ja jälgida. See kohustus väljendub selles, kuidas ministeerium arendab ja jätkuvalt täiustab mitmesuguseid ressursse, millega aidata organisatsioone kinnitamise protsessis, sidusrühmadele sihitud teabe pakkumiseks veebisaidi loomises, koostöös komisjoni ja Euroopa andmekaitseasutustega, et töötada välja ELi-USA andmekaitseraamistiku olulisi elemente selgitavad juhised, samuti teavitustöös, millega hõlbustada organisatsioonide andmekaitsekohustuste paremat mõistmist, ning programmi nõuete organisatsioonidepoolse täitmise järelevalves ja seires.

Meie jätkuv koostöö hinnatud ELi kolleegidega võimaldab ministeeriumil tagada, et ELi-USA andmekaitseraamistik toimib tõhusalt. Ameerika Ühendriikide valitsus on teinud komisjoniga pikka aega koostööd, et edendada ühiseid andmekaitsepõhimõtteid, millega ületada meie õiguslike lähenemisviiside erinevused ning edendada samal ajal Euroopa Liidus ja Ameerika Ühendriikides kaubandust ja majanduskasvu. Usume, et ELi-USA andmekaitseraamistik, mis on selle koostöö näiteks, võimaldab komisjonil teha kaitse piisavuse otsuse, millega antakse organisatsioonidele luba kasutada ELi-USA andmekaitseraamistikku isikuandmete edastamiseks Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse kooskõlas liidu õigusega.

Andmekaitseraamistiku programmi haldamine ja järelevalve kaubandusministeeriumi poolt

Ministeerium on võtnud endale kindla kohustuse hallata andmekaitseraamistiku programmi tulemuslikult ja teha selle üle tõhusat järelevalvet ja teeb selle tulemuse tagamiseks asjakohaseid jõupingutusi ning eraldab asjakohased vahendid. Ministeerium peab usaldusväärset nimekirja nende USA organisatsioonide kohta, kes on kinnitanud ministeeriumile, et nad järgivad andmekaitseraamistiku põhimõtteid ja kohustuvad neist kinni pidama (edaspidi „andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekiri“), ning avalikustab selle ja ajakohastab seda osalevate organisatsioonide iga-aastaste korduskinnituste kohta tehtud esildiste alusel ning kustutab sellest organisatsioonid, kui need raamistikust vabatahtlikult lahkuvad, ei esita igal aastal korduskinnitust ministeeriumi menetluse kohaselt või kui leitakse, et nad eiravad põhimõtteid järjepidevalt. Ministeerium säilitab ka ametlikud andmed andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast kustutatud USA organisatsioonide kohta ja teeb need üldsusele kättesaadavaks, märkides igaühe kohta ka nimekirjast kustutamise põhjuse. Eespool nimetatud ametlik nimekiri ja ametlikud andmed jäävad üldsusele kättesaadavaks ministeeriumi andmekaitseraamistiku veebisaidil. Andmekaitseraamistiku veebisait sisaldab hästi nähtavale kohale paigutatud selgitust, et organisatsioon, kes on andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast kustutatud, peab lõpetama selliste väidete esitamise, et ta osaleb ELi-USA andmekaitseraamistikus või järgib selle nõudeid ning võib saada isikuandmeid ELi-USA andmekaitseraamistiku kohaselt. Sellegipoolest peab selline organisatsioon jätkama põhimõtete kohaldamist isikuandmete suhtes, mille ta on saanud ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise ajal, seni kuni ta sellist teavet säilitab. Ministeerium kohustub, edendades oma igakülgset ja jätkuvat pühendumist andmekaitseraamistiku programmi tõhusale haldamisele ja järelevalvele, tegema alljärgnevat.

Kinnitamise nõuetele vastavuse kontroll

| — | Ministeerium kontrollib enne organisatsiooni põhimõtete järgimise kinnituse või iga-aastase korduskinnituse (edaspidi koos „kinnitus“) lõpule viimist ja organisatsiooni lisamist andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja või nimekirja jätmist, kas organisatsioon on vähemalt täitnud kinnitamist käsitlevas täiendavas põhimõttes sätestatud asjakohased nõuded selle kohta, millist teavet peab organisatsioon esitama oma kinnitust käsitleva esildise esitamisel ministeeriumile ja on esitanud õigel ajal asjakohased privaatsustingimused, millega teavitatakse üksikisikuid kõigist teate põhimõttes loetletud 13 elemendist. Ministeerium kontrollib, kas organisatsioon on






  — | esitanud selle organisatsiooni identimisandmed, kes kinnituse esitab, samuti kõik põhimõtete järgimist kinnitava organisatsiooni USA üksused või USA tütarettevõtjad, kes samuti järgivad põhimõtteid ja keda organisatsioon soovib oma kinnitusega hõlmata; |
| --- | --- | --- |

—

Ministeerium kontrollib enne organisatsiooni põhimõtete järgimise kinnituse või iga-aastase korduskinnituse (edaspidi koos „kinnitus“) lõpule viimist ja organisatsiooni lisamist andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja või nimekirja jätmist, kas organisatsioon on vähemalt täitnud kinnitamist käsitlevas täiendavas põhimõttes sätestatud asjakohased nõuded selle kohta, millist teavet peab organisatsioon esitama oma kinnitust käsitleva esildise esitamisel ministeeriumile ja on esitanud õigel ajal asjakohased privaatsustingimused, millega teavitatakse üksikisikuid kõigist teate põhimõttes loetletud 13 elemendist. Ministeerium kontrollib, kas organisatsioon on

—

esitanud selle organisatsiooni identimisandmed, kes kinnituse esitab, samuti kõik põhimõtete järgimist kinnitava organisatsiooni USA üksused või USA tütarettevõtjad, kes samuti järgivad põhimõtteid ja keda organisatsioon soovib oma kinnitusega hõlmata;

| — | esitatud nõutud kontaktteabe (nt põhimõtete järgimist kinnitava organisatsiooni selliste teatava(te) isiku(te) ja/või ametniku (ametnike) kontaktandmed, kes vastutavad kaebuste, juurdepääsutaotluste ja muude ELi-USA andmekaitseraamistikust tulenevate probleemide käsitlemise eest); |
| --- | --- |

—

esitatud nõutud kontaktteabe (nt põhimõtete järgimist kinnitava organisatsiooni selliste teatava(te) isiku(te) ja/või ametniku (ametnike) kontaktandmed, kes vastutavad kaebuste, juurdepääsutaotluste ja muude ELi-USA andmekaitseraamistikust tulenevate probleemide käsitlemise eest);

| — | kirjeldanud eesmärki (eesmärke), milleks organisatsioon kogub ja kasutab Euroopa Liidust saadud isikuandmeid; |
| --- | --- |

—

kirjeldanud eesmärki (eesmärke), milleks organisatsioon kogub ja kasutab Euroopa Liidust saadud isikuandmeid;

| — | osutanud, milliseid isikuandmeid ELi-USA andmekaitseraamistikule tuginedes Euroopa Liidust saadakse ja mis on seega tema kinnitusega hõlmatud; |
| --- | --- |

—

osutanud, milliseid isikuandmeid ELi-USA andmekaitseraamistikule tuginedes Euroopa Liidust saadakse ja mis on seega tema kinnitusega hõlmatud;

| — | kui organisatsioonil on olemas avalik veebisait, lisanud veebiaadressi, millelt leiab vaevata organisatsiooni asjaomased privaatsustingimused, või kui organisatsioonil ei ole avalikku veebisaiti, esitanud ministeeriumile koopia vastavatest privaatsustingimustest ja teabe selle kohta, kus need privaatsustingimused on vaatamiseks kättesaadavad mõjutatud isikutele (st mõjutatud töötajatele, kui asjaomased privaatsustingimused on personali privaatsustingimused, või üldsusele, kui asjaomased privaatsustingimused ei ole personali privaatsustingimused); |
| --- | --- |

—

kui organisatsioonil on olemas avalik veebisait, lisanud veebiaadressi, millelt leiab vaevata organisatsiooni asjaomased privaatsustingimused, või kui organisatsioonil ei ole avalikku veebisaiti, esitanud ministeeriumile koopia vastavatest privaatsustingimustest ja teabe selle kohta, kus need privaatsustingimused on vaatamiseks kättesaadavad mõjutatud isikutele (st mõjutatud töötajatele, kui asjaomased privaatsustingimused on personali privaatsustingimused, või üldsusele, kui asjaomased privaatsustingimused ei ole personali privaatsustingimused);

| — | lisanud õigel ajal oma asjaomastesse privaatsustingimustesse (st esialgu ainult privaatsustingimuste kavandisse, mis esitatakse koos esildisega, kui esildis tehakse algseks kinnitamiseks; muul juhul lõplikesse ja vajaduse korral avaldatud privaatsustingimustesse) kinnituse selle kohta, et ta järgib põhimõtteid, ja hüperlingi ministeeriumi andmekaitseraamistiku veebisaidile või selle veebisaidi aadressi (nt koduleht või andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja veebisait); |
| --- | --- |

—

lisanud õigel ajal oma asjaomastesse privaatsustingimustesse (st esialgu ainult privaatsustingimuste kavandisse, mis esitatakse koos esildisega, kui esildis tehakse algseks kinnitamiseks; muul juhul lõplikesse ja vajaduse korral avaldatud privaatsustingimustesse) kinnituse selle kohta, et ta järgib põhimõtteid, ja hüperlingi ministeeriumi andmekaitseraamistiku veebisaidile või selle veebisaidi aadressi (nt koduleht või andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja veebisait);

| — | lisanud õigel ajal oma asjaomastesse privaatsustingimustesse teate põhimõttes loetletud 12 muud elementi (nt mõjutatud ELi üksikisikul teatavatel tingimustel olev võimalus tugineda siduvale vahekohtuotsusele; nõue avaldada isikuandmed avaliku sektori asutuste seaduspäraste taotluse alusel; sealhulgas riikliku julgeoleku või õiguskaitselisteks vajaduste täitmiseks, ning organisatsiooni kohustused kolmandatele isikutele andmete edasisaatmisel); |
| --- | --- |

—

lisanud õigel ajal oma asjaomastesse privaatsustingimustesse teate põhimõttes loetletud 12 muud elementi (nt mõjutatud ELi üksikisikul teatavatel tingimustel olev võimalus tugineda siduvale vahekohtuotsusele; nõue avaldada isikuandmed avaliku sektori asutuste seaduspäraste taotluse alusel; sealhulgas riikliku julgeoleku või õiguskaitselisteks vajaduste täitmiseks, ning organisatsiooni kohustused kolmandatele isikutele andmete edasisaatmisel);

| — | määranud seadusjärgse asutuse, millel on pädevus läbi vaadata mis tahes nõudeid organisatsiooni vastu seoses võimalike ebaõiglaste või pettusel põhinevate tavadega ja puutumatusele kohaldatavate seaduste või normide rikkumisega (ja mis on loetletud põhimõtetes või tulevases põhimõtete lisas); |
| --- | --- |

—

määranud seadusjärgse asutuse, millel on pädevus läbi vaadata mis tahes nõudeid organisatsiooni vastu seoses võimalike ebaõiglaste või pettusel põhinevate tavadega ja puutumatusele kohaldatavate seaduste või normide rikkumisega (ja mis on loetletud põhimõtetes või tulevases põhimõtete lisas);

| — | esitanud kõik eraelu puutumatuse programmid, milles organisatsioon osaleb; |
| --- | --- |

—

esitanud kõik eraelu puutumatuse programmid, milles organisatsioon osaleb;

| — | teinud kindlaks, kas asjakohane meetod (st järelmeetmed, mille ta peab ette nägema) põhimõtetele vastavuse kontrollimiseks on „enesehindamine“ (st sisekontroll) või „väline vastavuskontroll“ (st kolmanda isiku kontroll) ja kui ta on märkinud asjakohase meetodina välise vastavuskontrolli, esitanud ka selle kontrolli teinud kolmanda isiku identimisandmed; |
| --- | --- |

—

teinud kindlaks, kas asjakohane meetod (st järelmeetmed, mille ta peab ette nägema) põhimõtetele vastavuse kontrollimiseks on „enesehindamine“ (st sisekontroll) või „väline vastavuskontroll“ (st kolmanda isiku kontroll) ja kui ta on märkinud asjakohase meetodina välise vastavuskontrolli, esitanud ka selle kontrolli teinud kolmanda isiku identimisandmed;

| — | on määranud kindlaks asjakohase sõltumatu kaebuste menetlemise mehhanismi, mis on kättesaadav põhimõtete alusel esitatud kaebuste lahendamiseks ja mille raames osutatakse vajalikku abi mõjutatud üksikisikutele tasuta.






  — | Kui organisatsioon on valinud erasektori alternatiivse vaidluste lahendamise organi pakutava sõltumatu kaebuste menetlemise mehhanismi, lisab ta oma asjakohastesse privaatsustingimustesse hüperlingi asjaomasele veebisaidile või mehhanismiga ette nähtud kaebuste esitamise vormile, mis on kättesaadav põhimõtete alusel esitatud lahendamata kaebuste uurimiseks, või nende internetiaadressi. |
| --- | --- | --- |

—

on määranud kindlaks asjakohase sõltumatu kaebuste menetlemise mehhanismi, mis on kättesaadav põhimõtete alusel esitatud kaebuste lahendamiseks ja mille raames osutatakse vajalikku abi mõjutatud üksikisikutele tasuta.

—

Kui organisatsioon on valinud erasektori alternatiivse vaidluste lahendamise organi pakutava sõltumatu kaebuste menetlemise mehhanismi, lisab ta oma asjakohastesse privaatsustingimustesse hüperlingi asjaomasele veebisaidile või mehhanismiga ette nähtud kaebuste esitamise vormile, mis on kättesaadav põhimõtete alusel esitatud lahendamata kaebuste uurimiseks, või nende internetiaadressi.

| — | Kui organisatsioon on kohustatud (st seoses Euroopa Liidust töösuhte raames edastatud personaliandmetega) või on otsustanud teha põhimõtete alusel esitatud kaebuste uurimisel ja lahendamisel koostööd asjaomaste andmekaitseasutustega, kas ta on teatanud võetud kohustusest andmekaitseasutustega sellist koostööd teha ja põhimõtete täitmiseks erimeetmete võtmise kohta nende antud nõuandeid järgida. |
| --- | --- |

—

Kui organisatsioon on kohustatud (st seoses Euroopa Liidust töösuhte raames edastatud personaliandmetega) või on otsustanud teha põhimõtete alusel esitatud kaebuste uurimisel ja lahendamisel koostööd asjaomaste andmekaitseasutustega, kas ta on teatanud võetud kohustusest andmekaitseasutustega sellist koostööd teha ja põhimõtete täitmiseks erimeetmete võtmise kohta nende antud nõuandeid järgida.

| — | Ministeerium kontrollib ka seda, kas organisatsiooni kinnitus põhimõtete järgimise kohta on kooskõlas tema asjakohaste privaatsustingimustega. Kui põhimõtete järgimist kinnitav organisatsioon soovib kinnitusega hõlmata oma USA üksusi või USA tütarettevõtjaid, millel on eraldi asjakohased privaatsustingimused, vaatab ministeerium läbi ka selliste hõlmatud üksuste või tütarettevõtjate asjakohased privaatsustingimused, tagamaks et need sisaldavad kõiki teate põhimõtte kohaselt nõutavaid elemente. |
| --- | --- |

—

Ministeerium kontrollib ka seda, kas organisatsiooni kinnitus põhimõtete järgimise kohta on kooskõlas tema asjakohaste privaatsustingimustega. Kui põhimõtete järgimist kinnitav organisatsioon soovib kinnitusega hõlmata oma USA üksusi või USA tütarettevõtjaid, millel on eraldi asjakohased privaatsustingimused, vaatab ministeerium läbi ka selliste hõlmatud üksuste või tütarettevõtjate asjakohased privaatsustingimused, tagamaks et need sisaldavad kõiki teate põhimõtte kohaselt nõutavaid elemente.

| — | Ministeerium teeb koostööd seadusjärgsete asutustega (nt föderaalne kaubanduskomisjon ja transpordiministeerium), et kontrollida, kas organisatsioonid kuuluvad nende kinnitamist käsitlevas esildises märgitud asjaomase seadusjärgse asutuse jurisdiktsiooni alla, kui ministeeriumil on põhjust selles kahelda. |
| --- | --- |

—

Ministeerium teeb koostööd seadusjärgsete asutustega (nt föderaalne kaubanduskomisjon ja transpordiministeerium), et kontrollida, kas organisatsioonid kuuluvad nende kinnitamist käsitlevas esildises märgitud asjaomase seadusjärgse asutuse jurisdiktsiooni alla, kui ministeeriumil on põhjust selles kahelda.

| — | Ministeerium teeb koostööd erasektori alternatiivse vaidluste lahendamise organitega, et kontrollida, kas organisatsioonid on registreeritud nende kinnitamist käsitlevas esildises osutatud sõltumatu kaebuste menetlemise mehhanismi aktiivse kasutajana, ja teeb koostööd nende asutustega, et kontrollida, kas organisatsioonid on registreeritud tema kinnitamist käsitlevas esildises osutatud välise vastavuskontrolli aktiivse kasutajana, kui need asutused võivad pakkuda mõlemat liiki teenust. |
| --- | --- |

—

Ministeerium teeb koostööd erasektori alternatiivse vaidluste lahendamise organitega, et kontrollida, kas organisatsioonid on registreeritud nende kinnitamist käsitlevas esildises osutatud sõltumatu kaebuste menetlemise mehhanismi aktiivse kasutajana, ja teeb koostööd nende asutustega, et kontrollida, kas organisatsioonid on registreeritud tema kinnitamist käsitlevas esildises osutatud välise vastavuskontrolli aktiivse kasutajana, kui need asutused võivad pakkuda mõlemat liiki teenust.

| — | Ministeerium teeb koostööd enda valitud kolmanda isikuga, kes haldab andmekaitseasutuste kolleegiumi tasu (st andmekaitseasutuste kolleegiumi tegevuskulude katmiseks ette nähtud aastamaksu) kaudu kogutud rahalisi vahendeid, et kontrollida, kas organisatsioonid on maksnud selle tasu asjaomase aasta eest, kui organisatsioonid on märkinud, et asjaomase sõltumatu kaebuste menetlemise mehhanismina toimivad andmekaitseasutused. |
| --- | --- |

—

Ministeerium teeb koostööd enda valitud kolmanda isikuga, kes haldab andmekaitseasutuste kolleegiumi tasu (st andmekaitseasutuste kolleegiumi tegevuskulude katmiseks ette nähtud aastamaksu) kaudu kogutud rahalisi vahendeid, et kontrollida, kas organisatsioonid on maksnud selle tasu asjaomase aasta eest, kui organisatsioonid on märkinud, et asjaomase sõltumatu kaebuste menetlemise mehhanismina toimivad andmekaitseasutused.

| — | Ministeerium teeb koostööd enda valitud kolmanda isikuga, et hallata vahekohtumenetlusi ja juhtida põhimõtete I lisas sätestatud vahekohtufondi põhimõtete kohaselt, et kontrollida, kas organisatsioonid on vahekohtu fondi sissemakseid teinud. |
| --- | --- |

—

Ministeerium teeb koostööd enda valitud kolmanda isikuga, et hallata vahekohtumenetlusi ja juhtida põhimõtete I lisas sätestatud vahekohtufondi põhimõtete kohaselt, et kontrollida, kas organisatsioonid on vahekohtu fondi sissemakseid teinud.

| — | Kui ministeerium tuvastab organisatsioonide kinnitamist käsitlevates esildiste läbivaatamisel probleeme, teatab ta neile, et nad peavad kõik sellised probleemid lahendama ministeeriumi määratud asjakohase tähtaja jooksul (2). Ministeerium teavitab neid ka sellest, et kui nad ei vasta ministeeriumi määratud tähtaja jooksul või ei järgi kinnituse esitamisel muul moel ministeeriumi menetlusi, loetakse, et asjaomastest esildistest on loobutud, ning et valeandmete esitamise korral organisatsiooni ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise või sellele vastavuse kohta võib föderaalne kaubanduskomisjon, transpordiministeerium või muu asjaomane valitsusasutus võtta täitemeetmeid. Ministeerium teavitab organisatsioone nende ühenduse võtmise vahendite kaudu, mille organisatsioonid on ministeeriumile teatanud. |
| --- | --- |

—

Kui ministeerium tuvastab organisatsioonide kinnitamist käsitlevates esildiste läbivaatamisel probleeme, teatab ta neile, et nad peavad kõik sellised probleemid lahendama ministeeriumi määratud asjakohase tähtaja jooksul (2). Ministeerium teavitab neid ka sellest, et kui nad ei vasta ministeeriumi määratud tähtaja jooksul või ei järgi kinnituse esitamisel muul moel ministeeriumi menetlusi, loetakse, et asjaomastest esildistest on loobutud, ning et valeandmete esitamise korral organisatsiooni ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise või sellele vastavuse kohta võib föderaalne kaubanduskomisjon, transpordiministeerium või muu asjaomane valitsusasutus võtta täitemeetmeid. Ministeerium teavitab organisatsioone nende ühenduse võtmise vahendite kaudu, mille organisatsioonid on ministeeriumile teatanud.

Koostöö hõlbustamine alternatiivse vaidluste lahendamise organitega, kes pakuvad põhimõtetega seotud teenuseid

| — | Ministeerium teeb koostööd erasektori alternatiivse vaidluste lahendamise organitega, kes pakuvad sõltumatuid kaebuste menetlemise mehhanisme, mis on kättesaadavad põhimõtete alusel esitatud lahendamata kaebuste uurimiseks, et kontrollida, kas need vastavad vähemalt nõuetele, mis on sätestatud vaidluste lahendamist ja täitmise tagamist käsitlevas täiendavas põhimõttes. Ministeerium kontrollib, kas






  — | nende veebisaitidel on avaldatud teave ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete kohta ning teenuste kohta, mida nad andmekaitseraamistiku kohaselt osutavad, mis peab sisaldama järgmist: 1) teave põhimõtete kohastele sõltumatutele kaebuste menetlemise mehhanismidele esitatavate nõuete kohta või nimetatud teabe juurde viiv hüperlink; 2) hüperlink ministeeriumi andmekaitseraamistiku veebisaidile; 3) selgitus selle kohta, et nende vaidluste lahendamise teenus, mis on seotud ELi-USA andmekaitseraamistikuga, on üksikisikutele tasuta; 4) kirjeldus selle kohta, kuidas on võimalik esitada põhimõtetega seotud kaebust; 5) ajakava, mille jooksul põhimõtetega seotud kaebused läbi vaadatakse, ning 6) erinevate võimalike õiguskaitsevahendite kirjeldus. Ministeerium teavitab asutusi õigeaegselt olulistest muudatustest selles, kuidas ministeerium andmekaitseraamistiku programmi üle järelevalvet teeb ja seda haldab, kui sellised muudatused on peatsed või on juba tehtud ning need muudatused puudutavad rolli, mida asutused täidavad ELi-USA andmekaitseraamistikus; |
| --- | --- | --- |

—

Ministeerium teeb koostööd erasektori alternatiivse vaidluste lahendamise organitega, kes pakuvad sõltumatuid kaebuste menetlemise mehhanisme, mis on kättesaadavad põhimõtete alusel esitatud lahendamata kaebuste uurimiseks, et kontrollida, kas need vastavad vähemalt nõuetele, mis on sätestatud vaidluste lahendamist ja täitmise tagamist käsitlevas täiendavas põhimõttes. Ministeerium kontrollib, kas

—

nende veebisaitidel on avaldatud teave ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete kohta ning teenuste kohta, mida nad andmekaitseraamistiku kohaselt osutavad, mis peab sisaldama järgmist: 1) teave põhimõtete kohastele sõltumatutele kaebuste menetlemise mehhanismidele esitatavate nõuete kohta või nimetatud teabe juurde viiv hüperlink; 2) hüperlink ministeeriumi andmekaitseraamistiku veebisaidile; 3) selgitus selle kohta, et nende vaidluste lahendamise teenus, mis on seotud ELi-USA andmekaitseraamistikuga, on üksikisikutele tasuta; 4) kirjeldus selle kohta, kuidas on võimalik esitada põhimõtetega seotud kaebust; 5) ajakava, mille jooksul põhimõtetega seotud kaebused läbi vaadatakse, ning 6) erinevate võimalike õiguskaitsevahendite kirjeldus. Ministeerium teavitab asutusi õigeaegselt olulistest muudatustest selles, kuidas ministeerium andmekaitseraamistiku programmi üle järelevalvet teeb ja seda haldab, kui sellised muudatused on peatsed või on juba tehtud ning need muudatused puudutavad rolli, mida asutused täidavad ELi-USA andmekaitseraamistikus;

| — | nad on avaldanud igal aastal nende vaidluste lahendamise teenuse kohta koondstatistikat sisaldava aruande, mis peab sisaldama järgmist: 1) aruandeaastal laekunud ja põhimõtetega seotud kaebuste koguarv; 2) laekunud kaebuste liigid; 3) vaidluste lahendamise kvaliteedinäitajad, näiteks kaebuste menetlemise aeg, ja 4) kaebuste lahendamise tulemused, eelkõige kohaldatud õiguskaitsevahendite ja sanktsioonide arv ning liigid. Ministeerium annab asutustele konkreetseid ja täiendavaid suuniseid selle kohta, millist teavet nad peaksid neid nõudeid käsitlevates aastaaruannetes esitama (nt loetelu erikriteeriumidest, millele kaebus peab vastama, et kaebust käsitletaks põhimõtetega seotud kaebusena, aastaaruandes), samuti määrab ta kindlaks muud liiki teabe, mida asutused peaksid esitama (nt kui asutus pakub ka põhimõtetega seotud kontrolliteenust, siis kirjeldus selle kohta, kuidas asutus väldib tegelikke või võimalikke huvide konflikte olukordades, kui ta pakub organisatsioonile nii kontrolliteenuseid kui ka vaidluste lahendamise teenuseid). Ministeeriumi antud lisasuunistes täpsustatakse ka kuupäev, millal asutuste vastava aruandeperioodi aastaaruanded peaksid olema avaldatud. |
| --- | --- |

—

nad on avaldanud igal aastal nende vaidluste lahendamise teenuse kohta koondstatistikat sisaldava aruande, mis peab sisaldama järgmist: 1) aruandeaastal laekunud ja põhimõtetega seotud kaebuste koguarv; 2) laekunud kaebuste liigid; 3) vaidluste lahendamise kvaliteedinäitajad, näiteks kaebuste menetlemise aeg, ja 4) kaebuste lahendamise tulemused, eelkõige kohaldatud õiguskaitsevahendite ja sanktsioonide arv ning liigid. Ministeerium annab asutustele konkreetseid ja täiendavaid suuniseid selle kohta, millist teavet nad peaksid neid nõudeid käsitlevates aastaaruannetes esitama (nt loetelu erikriteeriumidest, millele kaebus peab vastama, et kaebust käsitletaks põhimõtetega seotud kaebusena, aastaaruandes), samuti määrab ta kindlaks muud liiki teabe, mida asutused peaksid esitama (nt kui asutus pakub ka põhimõtetega seotud kontrolliteenust, siis kirjeldus selle kohta, kuidas asutus väldib tegelikke või võimalikke huvide konflikte olukordades, kui ta pakub organisatsioonile nii kontrolliteenuseid kui ka vaidluste lahendamise teenuseid). Ministeeriumi antud lisasuunistes täpsustatakse ka kuupäev, millal asutuste vastava aruandeperioodi aastaaruanded peaksid olema avaldatud.

Järelmeetmed organisatsioonide suhtes, kes soovivad enda kustutamist andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast või on nimekirjast kustutatud

| — | Kui organisatsioon soovib ELi-USA andmekaitseraamistikust lahkuda, nõuab ministeerium, et organisatsioon eemaldaks kõikidest asjaomastest privaatsustingimustest kõik viited ELi-USA andmekaitseraamistikule, mis osutavad sellele, et ta osaleb jätkuvalt ELi-USA andmekaitseraamistikus ja et ta võib saada isikuandmeid ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel (vt ministeeriumi kohustus otsida valeväiteid osalemise kohta). Ühtlasi nõuab ministeerium, et organisatsioon täidaks ja esitaks ministeeriumile teemakohase küsimustiku, et kontrollida järgmist:






  — | tema soovi raamistikust lahkuda; |
| --- | --- | --- |

—

Kui organisatsioon soovib ELi-USA andmekaitseraamistikust lahkuda, nõuab ministeerium, et organisatsioon eemaldaks kõikidest asjaomastest privaatsustingimustest kõik viited ELi-USA andmekaitseraamistikule, mis osutavad sellele, et ta osaleb jätkuvalt ELi-USA andmekaitseraamistikus ja et ta võib saada isikuandmeid ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel (vt ministeeriumi kohustus otsida valeväiteid osalemise kohta). Ühtlasi nõuab ministeerium, et organisatsioon täidaks ja esitaks ministeeriumile teemakohase küsimustiku, et kontrollida järgmist:

—

tema soovi raamistikust lahkuda;

| — | mida ta teeb nende isikuandmetega, mille ta on ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise ajal ELi-USA andmekaitseraamistikule tuginedes saanud: a) säilitab neid andmeid, jätkab nende andmete suhtes põhimõtete kohaldamist ja kinnitab ministeeriumile igal aastal, et ta kohustub põhimõtteid nende andmete suhtes kohaldama; b) säilitab neid andmeid ja tagab nendele andmetele piisava kaitse muude heakskiidetud meetodite abil või c) tagastab või kustutab andmed määratud kuupäevaks ning |
| --- | --- |

—

mida ta teeb nende isikuandmetega, mille ta on ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise ajal ELi-USA andmekaitseraamistikule tuginedes saanud: a) säilitab neid andmeid, jätkab nende andmete suhtes põhimõtete kohaldamist ja kinnitab ministeeriumile igal aastal, et ta kohustub põhimõtteid nende andmete suhtes kohaldama; b) säilitab neid andmeid ja tagab nendele andmetele piisava kaitse muude heakskiidetud meetodite abil või c) tagastab või kustutab andmed määratud kuupäevaks ning

| — | kes on organisatsioonis alaline kontaktisik põhimõtetega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

—

kes on organisatsioonis alaline kontaktisik põhimõtetega seotud küsimustes.

| — | Kui organisatsioon on valinud eespool kirjeldatud vastuse a, nõuab ministeerium ka seda, et ta täidaks ja esitaks ministeeriumile igal aastal pärast raamistikust lahkumist (st lahkumise esimeseks aastapäevaks ning igaks järgnevaks aastapäevaks, välja arvatud juhul ja kuni organisatsioon kas pakub sellistele andmetele muude heakskiidetud meetoditega piisavat kaitset või tagastab või kustutab kõik sellised andmed ja teavitab sellest ministeeriumit) teemakohase küsimustiku, et kontrollida, mida ta jätkuvalt säilitatavate isikuandmetega on teinud ja mida ta nendega teeb, ja kes on organisatsioonis alaline kontaktisik põhimõtetega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

—

Kui organisatsioon on valinud eespool kirjeldatud vastuse a, nõuab ministeerium ka seda, et ta täidaks ja esitaks ministeeriumile igal aastal pärast raamistikust lahkumist (st lahkumise esimeseks aastapäevaks ning igaks järgnevaks aastapäevaks, välja arvatud juhul ja kuni organisatsioon kas pakub sellistele andmetele muude heakskiidetud meetoditega piisavat kaitset või tagastab või kustutab kõik sellised andmed ja teavitab sellest ministeeriumit) teemakohase küsimustiku, et kontrollida, mida ta jätkuvalt säilitatavate isikuandmetega on teinud ja mida ta nendega teeb, ja kes on organisatsioonis alaline kontaktisik põhimõtetega seotud küsimustes.

| — | Kui organisatsioon on lasknud oma kinnitusel aeguda (st ta ei ole esitanud põhimõtete järgimise kohta iga-aastast korduskinnitust ega ole andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast mõnel muul põhjusel, nt raamistikust lahkumise tõttu kustutatud), palub ministeerium tal täita ja esitada ministeeriumile teemakohase küsimustiku, et kontrollida, kas ta soovib raamistikust lahkuda või esitada korduskinnituse,






  — | ning kui ta soovib lahkuda, kontrollib ministeerium lisaks, mida ta teeb isikuandmetega, mille ta on ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise ajal ELi-USA andmekaitseraamistikule tuginedes saanud (vt eespool kirjeldus selle kohta, mida organisatsioon peab kontrollima, kui ta soovib raamistikust lahkuda), |
| --- | --- | --- |

—

Kui organisatsioon on lasknud oma kinnitusel aeguda (st ta ei ole esitanud põhimõtete järgimise kohta iga-aastast korduskinnitust ega ole andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast mõnel muul põhjusel, nt raamistikust lahkumise tõttu kustutatud), palub ministeerium tal täita ja esitada ministeeriumile teemakohase küsimustiku, et kontrollida, kas ta soovib raamistikust lahkuda või esitada korduskinnituse,

—

ning kui ta soovib lahkuda, kontrollib ministeerium lisaks, mida ta teeb isikuandmetega, mille ta on ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise ajal ELi-USA andmekaitseraamistikule tuginedes saanud (vt eespool kirjeldus selle kohta, mida organisatsioon peab kontrollima, kui ta soovib raamistikust lahkuda),

| — | ning kui ta kavatseb esitada korduskinnituse, kontrollib ministeerium lisaks, kas kinnituse aegumise ajal kohaldas organisatsioon põhimõtteid ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel saadud isikuandmete suhtes, ja täpsustab, milliseid meetmeid ta võtab, et lahendada lahendamata probleemid, mille tõttu on tema korduskinnituse esitamine viibinud. |
| --- | --- |

—

ning kui ta kavatseb esitada korduskinnituse, kontrollib ministeerium lisaks, kas kinnituse aegumise ajal kohaldas organisatsioon põhimõtteid ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel saadud isikuandmete suhtes, ja täpsustab, milliseid meetmeid ta võtab, et lahendada lahendamata probleemid, mille tõttu on tema korduskinnituse esitamine viibinud.

| — | Kui organisatsioon kustutatakse andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast järgmistel põhjustel: a) loobumine ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemisest, b) põhimõtete järgimise kohta iga-aastase korduskinnituse lõpule viimata jätmine (st organisatsioon kas alustas, kuid ei viinud iga-aastast korduskinnitamist õigel ajal lõpule või ei ole iga-aastast korduskinnitamise protsessi isegi alustanud) või c) „püsiv põhimõtete järgimata jätmine“, saadab ministeerium organisatsiooni kinnitamist käsitlevas esildises osutatud kontaktisiku(te)le teate, milles täpsustab kustutamise põhjuse ja selgitab, et organisatsioon ei tohi enam esitada ei otseseid ega kaudseid väiteid selle kohta, nagu ta osaleks või järgiks ELi-USA andmekaitseraamistikku ja nagu ta võiks saada isikuandmeid ELi-USA andmekaitseraamistiku kohaselt. Teates, mis võib sisaldada ka muud teavet, mis on kohandatud kustutamise põhjusega, märgitakse, et organisatsioonide suhtes, kes esitavad ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise või selle järgimise kohta valeandmeid, sealhulgas juhul, kui nad väidavad pärast andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast kustutamist, et nad osalevad ELi-USA andmekaitseraamistikus, võib föderaalne kaubanduskomisjon või transpordiministeerium või muu asjaomane valitsusasutus võtta täitemeetmeid. |
| --- | --- |

—

Kui organisatsioon kustutatakse andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast järgmistel põhjustel: a) loobumine ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemisest, b) põhimõtete järgimise kohta iga-aastase korduskinnituse lõpule viimata jätmine (st organisatsioon kas alustas, kuid ei viinud iga-aastast korduskinnitamist õigel ajal lõpule või ei ole iga-aastast korduskinnitamise protsessi isegi alustanud) või c) „püsiv põhimõtete järgimata jätmine“, saadab ministeerium organisatsiooni kinnitamist käsitlevas esildises osutatud kontaktisiku(te)le teate, milles täpsustab kustutamise põhjuse ja selgitab, et organisatsioon ei tohi enam esitada ei otseseid ega kaudseid väiteid selle kohta, nagu ta osaleks või järgiks ELi-USA andmekaitseraamistikku ja nagu ta võiks saada isikuandmeid ELi-USA andmekaitseraamistiku kohaselt. Teates, mis võib sisaldada ka muud teavet, mis on kohandatud kustutamise põhjusega, märgitakse, et organisatsioonide suhtes, kes esitavad ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise või selle järgimise kohta valeandmeid, sealhulgas juhul, kui nad väidavad pärast andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirjast kustutamist, et nad osalevad ELi-USA andmekaitseraamistikus, võib föderaalne kaubanduskomisjon või transpordiministeerium või muu asjaomane valitsusasutus võtta täitemeetmeid.

Osalemise kohta esitatud valeväidete otsimine ja nendega tegelemine

| — | Kontrollib korrapäraselt, kui organisatsioon a) loobub ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemisest, b) ei esita põhimõtete järgimise kohta iga-aastast korduskinnitust (st organisatsioon kas alustas, kuid ei viinud iga-aastast korduskinnitamist õigel ajal lõpule või ei ole iga-aastast korduskinnitamise protsessi isegi alustanud); c) on eemaldatud ELi-USA andmekaitseraamistikus osalejate hulgast, eelkõige „püsiva põhimõtete järgimata jätmise“ tõttu või d) kui ta ei esita algset kinnitust põhimõtete järgimise kohta (st organisatsioon küll alustas esialgse kinnituse esitamise protsessi, kuid ei viinud seda õigel ajal lõpule), võtab ministeerium omal algatusel meetmeid, et kontrollida ega organisatsiooni asjakohas avaldatud privaatsustingimustes ei ole selliseid viiteid ELi-USA andmekaitseraamistikule, millest loeb välja, et organisatsioon osaleb ELi-USA andmekaitseraamistikus ja et ta võib saada isikuandmeid ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel. Kui ministeerium leiab selliseid viiteid, teavitab ta organisatsiooni, et edastab asja vajaduse korral asjakohasele asutusele võimalike täitemeetmete võtmiseks, kui organisatsioon jätkab ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise kohta valeväidete esitamist. Ministeerium kasutab organisatsiooni teavitamiseks vahendeid, mille organisatsioon on ministeeriumile teatanud, või vajaduse korral muid asjakohaseid vahendeid. Kui organisatsioon ei eemalda viiteid ega kinnita ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete järgimist kooskõlas ministeeriumi menetlusega, esitab ministeerium omal algatusel asja föderaalsele kaubanduskomisjonile, transpordiministeeriumile või muule asjakohasele täitevasutusele või võtab muid asjakohaseid meetmeid, et tagada ELi-USA andmekaitseraamistikule vastavust kinnitava tähise nõuetekohane kasutamine. |
| --- | --- |

—

Kontrollib korrapäraselt, kui organisatsioon a) loobub ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemisest, b) ei esita põhimõtete järgimise kohta iga-aastast korduskinnitust (st organisatsioon kas alustas, kuid ei viinud iga-aastast korduskinnitamist õigel ajal lõpule või ei ole iga-aastast korduskinnitamise protsessi isegi alustanud); c) on eemaldatud ELi-USA andmekaitseraamistikus osalejate hulgast, eelkõige „püsiva põhimõtete järgimata jätmise“ tõttu või d) kui ta ei esita algset kinnitust põhimõtete järgimise kohta (st organisatsioon küll alustas esialgse kinnituse esitamise protsessi, kuid ei viinud seda õigel ajal lõpule), võtab ministeerium omal algatusel meetmeid, et kontrollida ega organisatsiooni asjakohas avaldatud privaatsustingimustes ei ole selliseid viiteid ELi-USA andmekaitseraamistikule, millest loeb välja, et organisatsioon osaleb ELi-USA andmekaitseraamistikus ja et ta võib saada isikuandmeid ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel. Kui ministeerium leiab selliseid viiteid, teavitab ta organisatsiooni, et edastab asja vajaduse korral asjakohasele asutusele võimalike täitemeetmete võtmiseks, kui organisatsioon jätkab ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise kohta valeväidete esitamist. Ministeerium kasutab organisatsiooni teavitamiseks vahendeid, mille organisatsioon on ministeeriumile teatanud, või vajaduse korral muid asjakohaseid vahendeid. Kui organisatsioon ei eemalda viiteid ega kinnita ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete järgimist kooskõlas ministeeriumi menetlusega, esitab ministeerium omal algatusel asja föderaalsele kaubanduskomisjonile, transpordiministeeriumile või muule asjakohasele täitevasutusele või võtab muid asjakohaseid meetmeid, et tagada ELi-USA andmekaitseraamistikule vastavust kinnitava tähise nõuetekohane kasutamine.

| — | Ministeerium teeb muidki jõupingutusi, et tuvastada valeväiteid ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise ja ELi-USA andmekaitseraamistikule vastavust kinnitava tähise ebaõige kasutamise kohta, sealhulgas organisatsioonide poolt, kes erinevalt eespool kirjeldatud organisatsioonidest ei ole kinnitamise protsessi üldse alustanudki (nt teeb asjakohaseid internetiotsinguid, et leida organisatsioonide privaatsustingimustes viiteid ELi-USA andmekaitseraamistikule). Kui ministeerium leiab selliste toimingute abil valeväiteid ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise kohta ja tuvastab ELi-USA andmekaitseraamistikule vastavust kinnitava tähise ebaõige kasutamise, teavitab ta organisatsiooni, et edastab asja vajaduse korral asjakohasele asutusele võimalike täitemeetmete võtmiseks, kui organisatsioon jätkab ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise kohta valeväidete esitamist. Ministeerium kasutab organisatsiooni teavitamiseks vahendeid, mille organisatsioon on ministeeriumile teatanud (kui on), või vajaduse korral muid asjakohaseid vahendeid. Kui organisatsioon ei eemalda viiteid ega kinnita ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete järgimist kooskõlas ministeeriumi menetlusega, esitab ministeerium omal algatusel asja föderaalsele kaubanduskomisjonile, transpordiministeeriumile või muule asjakohasele täitevasutusele või võtab muid asjakohaseid meetmeid, et tagada ELi-USA andmekaitseraamistikule vastavust kinnitava tähise nõuetekohane kasutamine. |
| --- | --- |

—

Ministeerium teeb muidki jõupingutusi, et tuvastada valeväiteid ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise ja ELi-USA andmekaitseraamistikule vastavust kinnitava tähise ebaõige kasutamise kohta, sealhulgas organisatsioonide poolt, kes erinevalt eespool kirjeldatud organisatsioonidest ei ole kinnitamise protsessi üldse alustanudki (nt teeb asjakohaseid internetiotsinguid, et leida organisatsioonide privaatsustingimustes viiteid ELi-USA andmekaitseraamistikule). Kui ministeerium leiab selliste toimingute abil valeväiteid ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise kohta ja tuvastab ELi-USA andmekaitseraamistikule vastavust kinnitava tähise ebaõige kasutamise, teavitab ta organisatsiooni, et edastab asja vajaduse korral asjakohasele asutusele võimalike täitemeetmete võtmiseks, kui organisatsioon jätkab ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise kohta valeväidete esitamist. Ministeerium kasutab organisatsiooni teavitamiseks vahendeid, mille organisatsioon on ministeeriumile teatanud (kui on), või vajaduse korral muid asjakohaseid vahendeid. Kui organisatsioon ei eemalda viiteid ega kinnita ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete järgimist kooskõlas ministeeriumi menetlusega, esitab ministeerium omal algatusel asja föderaalsele kaubanduskomisjonile, transpordiministeeriumile või muule asjakohasele täitevasutusele või võtab muid asjakohaseid meetmeid, et tagada ELi-USA andmekaitseraamistikule vastavust kinnitava tähise nõuetekohane kasutamine.

| — | Ministeerium vaatab talle esitatud konkreetsed tõsiseltvõetavad kaebused ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemist käsitlevate valeväidete kohta kiiresti läbi ja menetleb neid (nt andmekaitseasutustelt saadud kaebused, erasektori alternatiivse vaidluste lahendamise organite sõltumatute kaebuste menetlemise mehhanismide kaudu esitatud kaebused, andmesubjektide kaebused, ELi ja USA ettevõtjate ning muude kolmandate isikute kaebused) . |
| --- | --- |

—

Ministeerium vaatab talle esitatud konkreetsed tõsiseltvõetavad kaebused ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemist käsitlevate valeväidete kohta kiiresti läbi ja menetleb neid (nt andmekaitseasutustelt saadud kaebused, erasektori alternatiivse vaidluste lahendamise organite sõltumatute kaebuste menetlemise mehhanismide kaudu esitatud kaebused, andmesubjektide kaebused, ELi ja USA ettevõtjate ning muude kolmandate isikute kaebused) .

| — | Ministeerium võib võtta muid asjakohaseid parandusmeetmeid. Ministeeriumile valeandmete esitamise korral võidakse kohaldada valeandmete seadust (False Statements Act, USA seadustiku 18. jaotise § 1001). |
| --- | --- |

—

Ministeerium võib võtta muid asjakohaseid parandusmeetmeid. Ministeeriumile valeandmete esitamise korral võidakse kohaldada valeandmete seadust (False Statements Act, USA seadustiku 18. jaotise § 1001).

Perioodilised omaalgatuslikud vastavuskontrollid ning andmekaitseraamistiku programmi hindamised

| — | Ministeerium teeb jätkuvalt jõupingutusi, et jälgida ELi-USA andmekaitseraamistiku organisatsioonide tegelikku põhimõtetele vastavust, et teha kindlaks probleemid, mis võivad nõuda järelmeetmeid. Eelkõige teeb ministeerium omal algatusel juhuvaliku alusel ELi-USA andmekaitseraamistiku organisatsioonide rutiinseid pistelisi kontrolle, samuti teatavate ELi-USA andmekaitseraamistiku organisatsioonide ad hoc pistelisi kontrolle, kui tuvastatakse võimalikud probleemid nõuetele vastavuses (nt võimalik puudus vastavuses, millele kolmandad isikud on ministeeriumi tähelepanu juhtinud), et kontrollida: a) kas kontaktpunktid, mis vastutavad kaebuste, juurdepääsutaotluste ja muude ELi-USA andmekaitseraamistiku kontekstis tekkivate küsimuste käsitlemise eest, on kättesaadavad; b) asjakohasel juhul seda, kas organisatsiooni üldsusele mõeldud privaatsustingimused on üldsusele vaatamiseks hõlpsasti kättesaadavad nii organisatsiooni avalikul veebisaidil kui ka andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja juurde viiva hüperlingi kaudu; c) kas organisatsiooni privaatsustingimused vastavad jätkuvalt põhimõtetes kirjeldatud kinnitamisnõuetele ning d) kas organisatsiooni ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel esitatud kaebuste lahendamiseks nimetatud sõltumatu kaebuste menetlemise mehhanism on kättesaadav. Ministeerium jälgib aktiivselt ka uudiseid, et leida teateid, mis annavad usaldusväärseid tõendeid ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevate organisatsioonide mittevastavuse kohta. |
| --- | --- |

—

Ministeerium teeb jätkuvalt jõupingutusi, et jälgida ELi-USA andmekaitseraamistiku organisatsioonide tegelikku põhimõtetele vastavust, et teha kindlaks probleemid, mis võivad nõuda järelmeetmeid. Eelkõige teeb ministeerium omal algatusel juhuvaliku alusel ELi-USA andmekaitseraamistiku organisatsioonide rutiinseid pistelisi kontrolle, samuti teatavate ELi-USA andmekaitseraamistiku organisatsioonide ad hoc pistelisi kontrolle, kui tuvastatakse võimalikud probleemid nõuetele vastavuses (nt võimalik puudus vastavuses, millele kolmandad isikud on ministeeriumi tähelepanu juhtinud), et kontrollida: a) kas kontaktpunktid, mis vastutavad kaebuste, juurdepääsutaotluste ja muude ELi-USA andmekaitseraamistiku kontekstis tekkivate küsimuste käsitlemise eest, on kättesaadavad; b) asjakohasel juhul seda, kas organisatsiooni üldsusele mõeldud privaatsustingimused on üldsusele vaatamiseks hõlpsasti kättesaadavad nii organisatsiooni avalikul veebisaidil kui ka andmekaitseraamistikuga ühinenute nimekirja juurde viiva hüperlingi kaudu; c) kas organisatsiooni privaatsustingimused vastavad jätkuvalt põhimõtetes kirjeldatud kinnitamisnõuetele ning d) kas organisatsiooni ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel esitatud kaebuste lahendamiseks nimetatud sõltumatu kaebuste menetlemise mehhanism on kättesaadav. Ministeerium jälgib aktiivselt ka uudiseid, et leida teateid, mis annavad usaldusväärseid tõendeid ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevate organisatsioonide mittevastavuse kohta.

| — | Vastavuskontrolli raames nõuab ministeerium, et ELi-USA andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon täidaks ja esitaks ministeeriumile üksikasjaliku küsimustiku, kui: a) ministeerium on saanud konkreetse tõsiseltvõetava kaebuse, et organisatsioon ei järgi põhimõtteid, b) organisatsioon ei vasta rahuldavalt ministeeriumi järelepärimistele ELi-USA andmekaitseraamistiku puudutavates küsimustes või c) on olemas usutavad tõendid selle kohta, et organisatsioon ei järgi ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel võetud kohustusi. Kui ministeerium on saatnud organisatsioonile kõnealuse üksikasjaliku küsimustiku ja organisatsioon ei vasta küsimustikule rahuldavalt, teatab ministeerium organisatsioonile, et vajaduse korral edastab ta asja asjaomasele asutusele võimalike täitemeetmete, kui ministeerium ei saa organisatsioonilt õigeaegset ja rahuldavat vastust. Ministeerium kasutab organisatsiooni teavitamiseks vahendeid, mille organisatsioon on ministeeriumile teatanud, või vajaduse korral muid asjakohaseid vahendeid. Kui organisatsioon ei anna õigeaegset ja rahuldavat vastust, edastab ministeerium asja omal algatusel föderaalsele kaubanduskomisjonile, transpordiministeeriumile või muule asjaomasele täitevasutusele või võtab nõuete täitmise tagamiseks muid asjakohaseid meetmeid. Ministeerium konsulteerib vastavuskontrollide osas pädevate andmekaitseasutustega, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

—

Vastavuskontrolli raames nõuab ministeerium, et ELi-USA andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon täidaks ja esitaks ministeeriumile üksikasjaliku küsimustiku, kui: a) ministeerium on saanud konkreetse tõsiseltvõetava kaebuse, et organisatsioon ei järgi põhimõtteid, b) organisatsioon ei vasta rahuldavalt ministeeriumi järelepärimistele ELi-USA andmekaitseraamistiku puudutavates küsimustes või c) on olemas usutavad tõendid selle kohta, et organisatsioon ei järgi ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel võetud kohustusi. Kui ministeerium on saatnud organisatsioonile kõnealuse üksikasjaliku küsimustiku ja organisatsioon ei vasta küsimustikule rahuldavalt, teatab ministeerium organisatsioonile, et vajaduse korral edastab ta asja asjaomasele asutusele võimalike täitemeetmete, kui ministeerium ei saa organisatsioonilt õigeaegset ja rahuldavat vastust. Ministeerium kasutab organisatsiooni teavitamiseks vahendeid, mille organisatsioon on ministeeriumile teatanud, või vajaduse korral muid asjakohaseid vahendeid. Kui organisatsioon ei anna õigeaegset ja rahuldavat vastust, edastab ministeerium asja omal algatusel föderaalsele kaubanduskomisjonile, transpordiministeeriumile või muule asjaomasele täitevasutusele või võtab nõuete täitmise tagamiseks muid asjakohaseid meetmeid. Ministeerium konsulteerib vastavuskontrollide osas pädevate andmekaitseasutustega, kui see on asjakohane.

| — | Ministeerium hindab perioodiliselt andmekaitseraamistiku programmi haldamist ja järelevalvet, tagamaks et tema järelevalvetegevus, sealhulgas kõik sellised otsinguvahendite abil tehtud toimingud (nt selleks, et leida ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevate organisatsioonide privaatsustingimustele viitavaid mittetoimivaid linke), on olemasolevate ja uute tekkivate probleemide lahendamiseks asjakohased. |
| --- | --- |

—

Ministeerium hindab perioodiliselt andmekaitseraamistiku programmi haldamist ja järelevalvet, tagamaks et tema järelevalvetegevus, sealhulgas kõik sellised otsinguvahendite abil tehtud toimingud (nt selleks, et leida ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevate organisatsioonide privaatsustingimustele viitavaid mittetoimivaid linke), on olemasolevate ja uute tekkivate probleemide lahendamiseks asjakohased.

Andmekaitseraamistiku veebisaidi kohandamine sihtrühmade jaoks

Ministeerium kohandab andmekaitseraamistiku veebisaiti, et keskenduda järgmistele sihtrühmadele: ELi üksikisikud, ELi ettevõtjad, USA ettevõtjad ja andmekaitseasutused. Otse ELi üksikisikutele ja ELi ettevõtjatele mõeldud materjalide lisamine hõlbustab läbipaistvust mitmel viisil. ELi üksikisikute jaoks esitatakse veebisaidil selgelt järgmine teave: 1) õigused, mida ELi-USA andmekaitseraamistik annab ELi üksikisikutele; 2) ELi üksikisikutele kättesaadavad kaebuste menetlemise mehhanismid, juhuks kui nad leiavad, et mõni organisatsioon ei ole täitnud endale võetud kohustust põhimõtteid järgida, ning 3) kuidas leida teavet ühe organisatsiooni kinnituse kohta, et ta järgib ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtteid. ELi ettevõtjate jaoks teeb veebisait hõlpsamaks järgmise teabe kontrollimise: 1) kas organisatsioon osaleb ELi-USA andmekaitseraamistikus; 2) millist liiki teavet sisaldab organisatsiooni kinnitus ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete järgimise kohta; 3) privaatsustingimused, mis hõlmatud teabe suhtes kohaldatakse ja 4) meetod, mida organisatsioon kasutab põhimõtete järgimise tõendamiseks. USA ettevõtjate jaoks esitatakse veebisaidil selgelt järgmine teave: 1) ELi-USA andmekaitseraamistikust tulenevad hüved; 2) kuidas ühineda ELi-USA andmekaitseraamistikuga ning kuidas ELi-USA andmekaitseraamistiku järgimist korduvkinnitada ja kuidas selle järgimisest loobuda ning 3) kuidas Ameerika Ühendriigid ELi-USA andmekaitseraamistikku haldavad ja selle täitmist tagavad. Otse andmekaitseasutustele adresseeritud materjali (nt teave kontaktpunkti kohta, mille ministeerium on andmekaitseasutuste jaoks määranud ja hüperlink põhimõtteid käsitleva sisu juurde föderaalse kaubanduskomisjoni veebisaidil) lisamine aitab kaasa nii koostööle kui ka läbipaistvusele. Samuti teeb ministeerium sihtotstarbelist koostööd komisjoni ja Euroopa Andmekaitsenõukoguga, et töötada välja teemakohaseid lisamaterjale (nt vastused korduma kippuvatele küsimustele), mida võiks kasutada andmekaitseraamistiku veebisaidil, kui selline teave hõlbustaks andmekaitseraamistiku programmi tõhusat haldamist ja järelevalvet.

Andmekaitseasutustega tehtava koostöö hõlbustamine

Andmekaitseasutustega tehtava koostöö võimaluste suurendamiseks hoiab ministeerium töös ministeeriumisisest spetsiaalset kontaktpunkti, mille kaudu hakkab toimuma sidepidamine andmekaitseasutustega. Kui andmekaitseasutus leiab, et ELi-USA andmekaitseraamistikus osalev organisatsioon ei järgi põhimõtteid, sealhulgas pärast kaebuse saamist ELi üksikisikult, võib andmekaitseasutus pöörduda määratud kontaktpunkti poole ministeeriumis, et organisatsiooni täiendavalt kontrollida. Ministeerium teeb kõik selleks, et aidata kaasa kaebuse lahendamisele koos ELi-USA andmekaitseraamistikus osaleva organisatsiooniga. 90 päeva jooksul pärast kaebuse saamist annab ministeerium andmekaitseasutusele tagasisidet. Spetsiaalsele kontaktpunktile antakse teada ka organisatsioonidest, kes esitavad valeväiteid osalemise kohta ELi-USA andmekaitseraamistikus. Määratud kontaktpunkt peab järge kõikide andmekaitseasutuste poolt ministeeriumile saadetud kaebuste üle ning allpool kirjeldatud ühisülevaates esitab ministeerium aruande, milles analüüsib kokkuvõtlikult aasta jooksul laekunud kaebusi. Spetsiaalne kontaktpunkt abistab andmekaitseasutusi, kes soovivad saada teavet konkreetse organisatsiooni antud kinnituse või eelneva osalemise kohta ELi-USA andmekaitseraamistikus, ka vastab spetsiaalne kontaktpunkt andmekaitseasutuste järelepärimistele ELi-USA andmekaitseraamistiku konkreetsete nõuete rakendamise kohta. Ministeerium teeb koostööd ka komisjoni ja Euroopa Andmekaitsenõukoguga andmekaitseasutuste kolleegiumi töö menetlus- ja haldusaspektide valdkonnas, sealhulgas andmekaitseasutuste kolleegiumi tasuna kogutud vahendite jaotamiseks asjakohaste menetluste kehtestamisel. Mõistame, et komisjon teeb ministeeriumiga koostööd, et hõlbustada nende menetlustega tekkida võivate probleemide lahendamist. Lisaks varustab ministeerium andmekaitseasutusi ELi-USA andmekaitseraamistiku kohta käivate materjalidega nende oma veebisaitidele lisamiseks, et suurendada läbipaistvust ELi üksikisikute ja ELi ettevõtjate jaoks. Suurenenud teadlikkus ELi-USA andmekaitseraamistiku ning sellega kaasnevate õiguste ja kohustuste kohta peaks hõlbustama probleemide ilmnemisel nende tuvastamist ja asjakohast lahendamist.

Täidab oma põhimõtete I lisa kohaseid kohustusi

Ministeerium täidab oma põhimõtete I lisa kohaseid kohustusi, sealhulgas peab koos komisjoniga sõltumatuse, aususe ja asjatundlikkuse alusel valitud vahekohtunike nimekirja, ning vajaduse korral toetab ministeerium enda valitud kolmandat isikut, kes haldab kooskõlas põhimõtetega vahekohtumenetlusi ja juhib põhimõtete I lisas nimetatud vahekohtufondi (3). Ministeerium teeb kolmanda isikuga koostööd, et muu hulgas kontrollida, kas kolmas isik haldab veebisaiti, mis sisaldab juhendavat teavet vahekohtuprotsessi kohta, sealhulgas järgmist: 1) kuidas menetlust algatada ja dokumente esitada; 2) vahekohtunike nimekiri, mida peab ministeerium, ja kuidas sellest nimekirjast vahekohtunikke valida; 3) ministeeriumi ja komisjoni vastu võetud vahekohtumenetlused ja vahekohtunike käitumisjuhend (4) ning 4) vahekohtunike tasude kogumine ja maksmine. Lisaks teeb ministeerium koostööd kolmanda isikuga, et vaadata vahekohtufondi tegevus perioodiliselt läbi, sealhulgas vajaduse muuta sissemaksete suurust või tasude ülemmäärasid (st maksimumsummasid) või vahekohtu kulude ülemmäärasid, ning võtta muu hulgas arvesse peetud vahekohtumenetluste arvu ning seonduvaid kulusid ja ajalisi faktoreid, lähtudes arusaamast, et ELi-USA andmekaitseraamistikus osalevaid organisatsioone rahaliselt ülemäära ei koormata. Ministeerium teatab koos kolmanda isikuga tehtud läbivaatamiste tulemustest ja teavitab komisjoni sissemaksete suuruse muutmisest ette.

ELi-USA andmekaitseraamistiku toimimise ühised läbivaatamised

Ministeerium ja vajaduse korral muud asutused korraldavad korrapäraselt komisjoni, huvitatud andmekaitseasutuste ja Euroopa Andmekaitsenõukogu asjaomaste esindajatega kohtumisi, kus ministeerium esitab ülevaated ELi-USA andmekaitseraamistikust. Iga-aastastel kohtumistel arutatakse muu hulgas jooksvaid küsimusi, mis on seotud andmekaitseraamistiku programmi toimimise, rakendamise, järelevalve ja täitmise tagamisega. Vajaduse korral võib kohtumistel arutada seotud teemasid, nagu muud andmeedastusmehhanismid, milles kasutatakse ELi-USA andmekaitseraamistiku kohaseid kaitsemeetmeid.

Seaduste ajakohastamine

Ministeerium teeb mõistlikke jõupingutusi komisjoni informeerimiseks olulistest muudatustest Ameerika Ühendriikide seadustes, mis on asjakohased ELi-USA andmekaitseraamistiku raames isikuandmete kaitse ja USA ametiasutustele isikuandmetele juurdepääsuks ja nende edaspidiseks kasutamiseks rakendatavate piirangute ja kaitsemeetmete suhtes.

USA valitsuse juurdepääs isikuandmetele

Ameerika Ühendriigid on välja andnud täidesaatva korralduse 14086 USA signaaliluuretegevuse kaitsemeetmete tõhustamise kohta ja CFRi 28. jaotise osa 201, millega muudetakse justiitsministeeriumi määrusi ja luuakse andmekaitseasju läbivaatav kohus (Data Protection Review Court (DPRC)), mis tagavad isikuandmete tugeva kaitse seoses valitsuse juurdepääsuga andmetele riikliku julgeoleku eesmärgil. Pakutav kaitse hõlmab järgmist: eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste kaitsemeetmete tugevdamine eesmärgiga tagada, et USA signaaliluuretegevus on kindlaksmääratud riikliku julgeoleku eesmärkide saavutamiseks vajalik ja proportsionaalne; sõltumatu ja siduva õigusmõjuga uue õiguskaitsemehhanismi loomine ning USA signaaliluuretegevuse olemasoleva range ja mitmetasandilise järelevalve tugevdamine. Nende kaitsemeetmete kaudu võivad ELi üksikisikud taotleda hüvitist uuest mitmekihilisest õiguskaitsemehhanismist, kuhu kuulub sõltumatu andmekaitseasju läbivaatav kohus, mis koosneks USA valitsuse välistest valitud isikutest, kellel oleksid täielikud volitused nõudeid lahendada ja vajaduse korral parandusmeetmeid määrata. Ministeerium peab registrit ELi üksikisikute kohta, kes esitavad vastuvõetava kaebuse täidesaatva korralduse 14086 ja CFRi 28. jaotise osa 201 alusel. Viis aastat pärast käesoleva kirja kuupäeva ja seejärel iga viie aasta järel võtab ministeerium ühendust asjaomaste asutustega, et selgitada välja, kas teave, mis on seotud vastuvõetavate kaebuste läbivaatamisega või andmekaitseasju läbivaatavale kohtule esitatud läbivaatamistaotluste läbivaatamisega, on avalikustatud. Kui sellise teabe salastatus on kustutatud, teeb ministeerium ELi üksikisiku teavitamiseks koostööd asjaomase andmekaitseasutusega. Need täiustused kinnitavad, et USAsse edastatud ELi isikuandmeid käsitatakse viisil, mis on kooskõlas valitsuse juurdepääsu andmetele käsitlevate ELi õigusnõuetega.

Lähtudes põhimõtetest, täidesaatvast korraldusest 14086, CFRi 28. jaotise osast 201 ning lisatud kirjadest ja materjalidest, sealhulgas ministeeriumi andmekaitseraamistiku programmi haldamise ja järelevalvega seoses võetud kohustustest, loodame, et komisjon otsustab, et ELi-USA andmekaitseraamistik pakub liidu õiguse kohaselt piisavat kaitset, ning et jätkub andmete edastamine Euroopa Liidust nendele organisatsioonidele, kes osalevad ELi-USA andmekaitseraamistikus. Eeldame ka, et nende kokkulepete tingimused hõlbustavad veelgi USA organisatsioonidele andmete edastamist, mis toimub ELi lepingu tüüptingimuste või ELi siduvate kontsernisiseste eeskirjade alusel.

Lugupidamisega

Image 5

Marisa LAGO

---

(1)  Organisatsioonid, kes on kinnitanud, et nad võtavad kohustuse järgida ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtted, ja soovivad saada ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemisega kaasnevaid hüvesid, peavad vastama „ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtetele“. Kõnealune kohustus järgida „ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtteid“ tuleb lisada selliste osalevate organisatsioonide privaatsustingimustesse niipea kui võimalik ja igal juhul hiljemalt kolme kuu jooksul pärast „ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete“ jõustumise kuupäeva. (Vt täiendav põhimõte ise kinnitamise kohta, punkt e).

1

(2)  Nt korduskinnituse puhul eeldatakse, et organisatsioonid lahendavad kõik sellised probleemid 45 päeva jooksul; ministeerium võib määrata ka teistsuguse asjakohase tähtaja.

2

(3)  Ministeerium valis kooskõlas põhimõtete I lisaga vahekohtumenetlusi haldama ja põhimõtete I lisas määratletud vahekohtufondi haldama vaidluste lahendamise rahvusvahelise keskuse (International Centre for Dispute Resolution (ICDR)), mis on USA vahekohtute assotsiatsiooni (American Arbitration Association ((AAA)) rahvusvaheline osakond (edaspidi koos „ICDR-AAA“).

3

(4)  
  15. septembril 2017 leppisid ministeerium ja komisjon kokku, et võtavad vastu vahekohtu reeglite paketi, millega reguleeritakse põhimõtete I lisas kirjeldatud siduvaid vahekohtumenetlusi, ning vahekohtunike käitumisjuhendi, mis on kooskõlas kaubandusliku vahekohtu liikmete üldtunnustatud eetikastandardite ja põhimõtete I lisaga. Ministeerium ja komisjon leppisid kokku, et kohandavad vahekohtu reegleid ja käitumisjuhendit, et need kajastaksid ELi-USA andmekaitseraamistikus tehtavaid ajakohastusi, ning et ministeerium teeb nende ajakohastuste tegemiseks koostööd ICDR-AAAga.

4

---

IV LISA

| Office of the Chair | UNITED STATES OF AMERICA
  Federal Trade Commission
  WASHINGTON, D.C. 20580 |
| --- | --- |

Image 6

Office of the Chair

UNITED STATES OF AMERICA

Federal Trade Commission

WASHINGTON, D.C. 20580

9. juuni 2023

| Didier Reynders |
| --- |
| Õigusküsimuste volinik |
| Euroopa Komisjon |
| Rue de la Loi / Wetstraat 200 |
| 1049 Brüssel |
| Belgia |

Didier Reynders

Õigusküsimuste volinik

Euroopa Komisjon

Rue de la Loi / Wetstraat 200

1049 Brüssel

Belgia

Lugupeetud volinik Reynders

USA föderaalne kaubanduskomisjon (Federal Trade Commission – FTC) hindab võimalust selgitada oma rolli ELi-USA andmekaitseraamistiku täitmise tagamisel. Föderaalne kaubanduskomisjon on juba ammu võtnud endale kohustuse kaitsta tarbijaid ja eraelu puutumatust piiriüleselt ning oleme pühendunud selle raamistiku kaubandusvaldkonna aspektide täitmise tagamisele. Föderaalne kaubanduskomisjon on seda ülesannet täitnud alates 2000. aastast seoses USA-ELi raamistikuga Safe Harbor ja viimati alates 2016. aastast seoses ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield (1). 16. juulil 2020 tunnistas Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „Euroopa Kohus“) kehtetuks ELi andmekaitseraamistiku Privacy Shield aluseks olnud Euroopa Komisjoni kaitse piisavuse otsuse muude küsimuste alusel kui kaubanduspõhimõtted, mille täimist föderaalne kaubanduskomisjon oli taganud. USA ja Euroopa Komisjon on pärast seda pidanud läbirääkimisi ELi-USA andmekaitseraamistiku üle, et kõnealust Euroopa Kohtu otsust arvesse võtta.

Kirjutan, et kinnitada föderaalse kaubanduskomisjoni võetud kohustust ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete täitmist jõuliselt tagada. Eelkõige kinnitame oma kohustusi kolmes põhivaldkonnas: 1) taotluse prioriseerimine ja uurimised; 2) korralduste taotlemine ja seire ning 3) täitmise tagamise alane koostöö ELi andmekaitseasutustega (edaspidi „andmekaitseasutused“).

I.   Sissejuhatus

a.   Föderaalse kaubanduskomisjoni (FTC) eraelu puutumatuse kaitse rakendamine ja poliitikaalane tegevus

Föderaalsel kaubanduskomisjonil on laiaulatuslik tsiviilõigusliku kaitse volitus selleks, et edendada tarbijakaitset ja konkurentsi kaubandussektoris. Oma tarbijakaitse volituste raames rakendab föderaalne kaubanduskomisjon mitmesuguseid seadusi, et kaitsta tarbijate ja nende andmete privaatsust ja turvalisust. Föderaalse kaubanduskomisjoni jõustatud esmase seadusega, föderaalse kaubanduskomisjoni seadusega, keelatakse ebaõiglased ja pettusel põhinevad tegevused või tavad, mis esinevad kaubandussektoris või mis seda mõjutavad (2). Samuti tagab föderaalne kaubanduskomisjon selliste sihipäraseid põhimääruste täitmise, mis kaitsevad andmeid, mis on seotud tervishoiu, laenude ja muude finantsküsimustega, samuti laste internetipõhise teabega, ning on andnud välja määrusi, millega kõiki neid põhimäärusi rakendatakse (3).

Ka on föderaalne kaubanduskomisjon teinud hiljuti mitu algatust meie eraelu puutumatuse kaitse valdkonnas tehtava töö tugevdamiseks. 2022. aasta augustis teatas föderaalne kaubanduskomisjon, et kaalub eeskirju kahjuliku kaubandusliku jälgimise ja lõdva andmeturbe ohjamiseks (4). Projekti eesmärk on luua tugev avalik register, et saada teavet selle kohta, kas föderaalne kaubanduskomisjon peaks andma välja normid kaubandusliku jälgimise ja andmeturbe tavade käsitlemiseks, ning selle kohta, millised need normid peaksid olema. Oleme palunud selle ja teiste algatuste kohta märkusi ELi sidusrühmadelt.

Juhtivad teadlased kogunevad jätkuvalt meie „PrivacyConi“ konverentsidel, et arutada tarbijate eraelu puutumatuse ja andmeturbega seotud uusimaid uuringuid ja suundumusi. Ka oleme suurendanud oma asutuse suutlikkust pidada sammu tehnoloogia arenguga, mis on enamiku meie eraelu puutumatuse valdkonnas tehtava töö keskmes, ning oleme selleks kokku pannud järjest suureneva meeskonna, mille moodustavad tehnoloogiaspetsialistid ja interdistsiplinaarsed teadustöötajad. Nagu teate, kuulutasime välja ka ühise dialoogi Teie ja Teie kolleegidega Euroopa Komisjonis muu hulgas sellistel eraelu puutumatusega seotud teemadel nagu tumemustrid ja ärimudelid, mida iseloomustab läbiv andmete kogumine (5). Samuti esitasime hiljuti kongressile aruande, et kongressi kindlaks tehtud internetiohtude puhul hoiatada selle eest, millised ohud on seotud sellega võitlemiseks tehisintellekti kasutamisega. Selles aruandes väljendati muret ebatäpsuse, erapoolikuse, diskrimineerimise ja kaubandusliku jälgimise hiiliva leviku pärast (6).

b.   USA õiguskaitse, millest saavad kasu ELi tarbijad

ELi-USA andmekaitseraamistikku kohaldatakse USA eraelu puutumatuse laiemas kontekstis, mille raames kaitstakse mitmel viisil ka ELi tarbijaid. Föderaalse kaubanduskomisjoni seadusest tulenev ebaõiglaste ja pettusel põhinevate teguviiside ja tavade keelamine ei piirdu üksnes USA tarbijate kaitsmisega USA ettevõtjate eest, vaid hõlmab ka neid tavasid, mis 1) põhjustavad või võivad põhjustada mõistlikult ettearvatavat kahju Ameerika Ühendriikides või 2) on seotud konkreetse tegevusega Ameerika Ühendriikides. Lisaks sellele saab föderaalne kaubanduskomisjon kasutada välisriigi tarbijate kaitsmisel kõiki kodumaiste tarbijate kaitsmiseks olemasolevaid õiguskaitsevahendeid (7).

Samuti tagab föderaalne kaubanduskomisjon selliste muude sihtotstarbeliste seaduste täitmist, millest tulenev kaitse laieneb lisaks USA tarbijatele ka teistele tarbijatele, näiteks internetis laste eraelu puutumatuse kaitse seadus (Children’s Online Privacy Protection Act – COPPA). Muu hulgas nõutakse internetis laste eraelu puutumatuse kaitse seaduses, et lastele mõeldud veebisaitide ja internetipõhiste teenuste või alla 13-aastastelt lastelt teadlikult isikuandmeid koguvad üldkasutatavate kommertsveebisaitide haldajad teatavad sellest vanematele ning saavad tõestatava vanemate nõusoleku. Internetis laste eraelu puutumatuse kaitse seaduse kohaldamisalasse kuuluvad ja välisriikides elavate laste isikuandmeid koguvad USA veebisaidid ja teenused peavad olema kooskõlas internetis laste eraelu puutumatuse kaitse seadusega. Välisriikide veebisaidid ja internetipõhised teenused peavad olema samuti kooskõlas internetis laste eraelu puutumatuse kaitse seadusega, kui need on suunatud Ameerika Ühendriikides elavatele lastele või kui need koguvad teadlikult Ameerika Ühendriikides elavate laste isikuandmeid. Peale selle on lisaks USA föderaalseadustele, mille täitmist tagab föderaalse kaubanduskomisjon, tarbijakaitse, isikuandmetega seotud rikkumiste ja eraelu puutumatuse vallas veel muid föderaalseid ja osariikide seadusi, mis võivad anda ELi tarbijatele lisavõimalusi.

c.   Föderaalse kaubanduskomisjoni täitetoimingud

Föderaalne kaubanduskomisjon on algatanud kohtuasju nii USA-ELi raamistiku Safe Harbor kui ka ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield alusel ning jätkanud ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield täitmise tagamist isegi pärast seda, kui Euroopa Kohus selle aluseks olnud kaitse piisavuse otsuse kehtetuks tunnistas (8). Mitu föderaalse kaubanduskomisjoni hiljutist kaebust on sisaldanud väiteid, et ettevõtjad on rikkunud ELi-USA raamistiku Privacy Shield sätted, sealhulgas Twitteri, (9) CafePressi (10) ja Flo (11) vastu algatatud menetlustes. Twitteri vastu võetud täitemeetmete raames nõudis föderaalne kaubanduskomisjon Twitterilt 150 miljonit dollarit trahvina selliste varasemat korraldust rikkuvate tavade eest, mis mõjutasid rohkem kui 140 miljonit klienti, sealhulgas ELi-USA raamistiku Privacy Shield 5. põhimõtte (andmete terviklikkus ja eesmärgi piiramine) rikkumine. Lisaks nõutakse asutuse korralduses, et Twitter lubaks kasutajatel kasutada turvalisi mitme teguriga autentimismeetodeid, mille puhul ei nõua kasutajatelt telefoninumbri esitamist.

CafePressi juhtumis väitis föderaalne kaubanduskomisjon, et ettevõtja ei suutnud turvata tarbijate tundlikku teavet, varjas suurt isikuandmetega seotud rikkumist ja rikkus ELi-USA raamistiku Privacy Shield 2. põhimõtet („Valikuvõimalus“), 4. põhimõtet („Turvalisus“) ja 6. põhimõtet („Juurdepääs“). Föderaalse kaubanduskomisjoni korraldusega pannakse ettevõtjale kohustus asendada ebapiisavad autentimismeetmed mitmikautentimisega, oluliselt piirata kogutavate ja säilitatavate andmete hulka, krüpteerida sotsiaalkindlustuse numbrid ja lasta kolmandal isikul hinnata oma infoturbe programme ning esitada föderaalsele kaubanduskomisjonile koopia, mille võib avalikustada.

Flo juhtumis väitis föderaalne kaubanduskomisjon, et viljakuse jälgimise rakendus avaldas pärast seda, kui oli võtnud endale kohustuse hoida kasutaja terviseteave privaatsena, selle siiski kolmandast isikust andmeanalüütika pakkujatele. Föderaalse kaubanduskomisjoni kaebuses märgitakse eraldi ära ettevõtte suhtlus ELi tarbijatega ning see, et Flo rikkus ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shieldi 1. põhimõtet („Teade“), 2. põhimõtet („Valikuvõimalus“), 3. põhimõtet („Vastutus kolmandale isikule andmete edasisaatmise eest“) ja 5. põhimõtet („Andmete terviklikkus ja eesmärgi piiramine“). Muu hulgas nõutakse kaubanduskomisjoni korralduses, et Flo teavitaks mõjutatud kasutajaid nende isikuandmete avalikustamisest ja annaks kõigile kasutajate terviseteavet saanud kolmandatele isikutele juhised need andmed hävitada. Oluline on see, et föderaalse kaubanduskomisjoni korraldustega kaitstakse ülemaailmselt kõiki tarbijaid, kes USA ettevõtjatega suhtlevad, mitte ainult neid tarbijaid, kes on esitanud kaebuse.

Paljudes USA-ELi raamistiku Safe Harbor ja ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield täitmise tagamise juhtumites on olnud tegemist organisatsioonidega, kes esitasid kaubandusministeeriumi kaudu algse kinnituse põhimõtete järgimise kohta, kuid ei esitanud iga-aastast korduskinnitust, kuigi nad esitlesid end jätkuvalt raamistikus osalejana. Teistes juhtumites oli tegemist valeväidetega osalemise kohta, mida esitasid organisatsioonid, kes ei olnud kunagi kaubandusministeeriumi kaudu algset kinnitust esitanud. Edaspidi loodame oma ennetavates täitetoimingutes pöörata veelgi enam tähelepanu ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete sisulistele rikkumistele, mida on väidetud näiteks sellistes juhtumites nagu Twitter, CafePress ja Flo. Samal ajal haldab ja jälgib kaubandusministeerium kinnitamise protsessi ning peab ELi-USA andmekaitseraamistikuga ühinenute usaldusväärset nimekirja ja käsitleb muid programmis osalemise nõuetega seotud probleeme (12). Oluline on see, et organisatsioonide suhtes, kes väidavad, et osalevad ELi-USA andmekaitseraamistikus, võidakse kohaldada ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete sisulist täitmisele pööramist isegi siis, kui nad ei esita kinnitust põhimõtete järgimise kohta kaubandusministeeriumi kaudu või ei esita korduskinnitust.

II.   Taotluste prioriseerimine ja uurimised

Sarnaselt USA-ELi raamistikuga Safe Harbor ja ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield kohustub föderaalne kaubanduskomisjon menetlema kaubandusministeeriumilt ja ELi liikmesriikidelt saadud esildisi ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete kohta eelisjärjekorras. Eelisjärjekorras käsitleme ka eraelu puutumatuse kaitse iseregulatsiooniorganitelt ja muudelt sõltumatutelt vaidluste lahendamise organitelt saadud esildisi ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete rikkumise kohta.

Selleks et hõlbustada ELi liikmesriikide ELi-USA andmekaitseraamistiku kohaste taotluste esitamist, on föderaalne kaubanduskomisjon loonud standardse kaebemenetluse ning andnud ELi liikmesriikidele juhiseid selle teabe liigi kohta, mis võiks parimal viisil abistada föderaalset kaubanduskomisjoni taotlusega seotud päringu tegemisel. Osana sellest jõupingutusest on föderaalne kaubanduskomisjon määranud ELi liikmesriigist pärit kaebuste jaoks asutuse kontaktpunkti. Väga kasulik on see, kui taotlev asutus on teinud eelneva päringu väidetava rikkumise kohta ja saab föderaalse kaubanduskomisjoniga teha uurimise käigus koostööd.

Kui kaubandusministeeriumilt, ELi liikmesriigilt või iseregulatsiooniorganisatsioonilt või muult sõltumatult vaidluste lahendamise organilt saadakse selline esildis, võib föderaalne kaubanduskomisjon võtta tõstatatud küsimuste käsitlemiseks erinevaid meetmeid. Näiteks võime läbi vaadata organisatsiooni privaatsustingimused, hankida lisateavet otse organisatsioonilt või kolmandatelt isikutelt, teha koostööd esildise esitanud üksusega, hinnata, kas rikkumised järgivad sarnast mustrit või rikkumine on mõjutatud märkimisväärset hulka tarbijaid, määrata kindlaks, kas esildis puudutab kaubandusministeeriumi haldusalasse jäävaid küsimusi, hinnata, kas oleks kasulik teha lisatööd turuosaliste teavitamiseks, ning algatada vajaduse korral täitemenetlus.

Lisaks kaubandusministeeriumilt, ELi liikmesriikidelt ja eraelu puutumatuse kaitse iseregulatsiooniorganitelt või muudelt sõltumatutelt vaidluste lahendamise organitelt (13) saadud ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtteid käsitlevate esildiste eelisjärjekorras käsitlemisele jätkab föderaalne kaubanduskomisjon ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete oluliste rikkumiste uurimist vajaduse korral ka omal algatusel, kasutades mitmesuguseid vahendeid. Föderaalne kaubanduskomisjon on kaubandusorganisatsioone hõlmavate eraelu puutumatuse kaitse ja turvalisusega seotud küsimuste uurimise programmi osana korrapäraselt kontrollinud, kas kõnealune üksus on esitanud väiteid ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise kohta. Kui üksus esitas selliseid kinnitusi ja uurimise käigus selgus, et ELi andmekaitseraamistiku Privacy Shield põhimõtteid on ilmselgelt rikutud, lisas föderaalne kaubanduskomisjon väited ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield rikkumiste kohta oma täitemeetmete hulka. Meil on kavas ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete alusel seda ennetavat lähenemisviisi jätkata.

III.   Korralduste taotlemine ja seire

Samuti kinnitab föderaalne kaubanduskomisjon oma kohustust taotleda ja jälgida täitekorraldusi, et tagada vastavus ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtetele. Nõuame ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtetele vastavust seeläbi, et näeme tulevastes föderaalse kaubanduskomisjoni tehtavates ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtetega seotud korraldustes ette mitmesugused sobivad keelavad sätted. Föderaalse kaubanduskomisjoni halduskorralduste rikkumine võib viia tsiviilõiguslike trahvideni summas kuni 50 120 USA dollarit rikkumise kohta või 50 120 USA dollarit päevas jätkuva rikkumise korral, (14) mis paljusid tarbijaid mõjutavate tavade korral võivad ulatuda miljonite dollariteni. Kõikidel kokkuleppemäärustel on ka aruandluse ja vastavussätted. Korraldusele alluvad üksused peavad säilitama dokumendid, millega tõendatakse, et nad on kindlal arvul aastatel põhimõtteid järginud. Korraldusi tuleb jagada ka töötajatega, kes vastutavad korralduse järgimise tagamise eest.

Föderaalne kaubanduskomisjon jälgib süstemaatiliselt ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield põhimõtteid käsitlevate olemasolevate korralduste täitmist, nagu ta teeb kõigi oma korralduste puhul, ja esitab vajaduse korral hagisid nende täitmisele pööramiseks (15). Oluline on see, et föderaalse kaubanduskomisjoni korraldustega jätkatakse ülemaailmselt kõikide tarbijate kaitsmist, kes ettevõtjatega suhtlevad, mitte ainult nende tarbijate kaitsmist, kes on esitanud kaebusi. Lisaks haldab föderaalne kaubanduskomisjon internetis nimekirja ettevõtetest, kelle kohta on tehtud ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete täitmise tagamisel korraldusi (16).

IV.   Täitmise tagamise alane koostöö ELi andmekaitseasutustega

Föderaalne kaubanduskomisjon tunnistab olulist rolli, mida ELi andmekaitseasutused võivad täita seoses ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete järgimisega ning julgustab pidama rohkem konsultatsioone ja tegema rohkem täitmisalast koostööd. Nimelt on praegusest digitaalse turu arengust ja andmemahukatest ärimudelitest tulenevate probleemide puhul üha otsustavama tähtsusega tegutseda koordineeritult. Föderaalne kaubanduskomisjon vahetab kaebusega seotud teavet kaebuse esitanud täitevasutustega, sealhulgas selle kohta, millises menetlusetapis kaebus on, kohaldades konfidentsiaalsusega seotud norme ja piiranguid. Võimaluste piires laekunud kaebuste arvu ja liiki arvestades, hõlmavad esitatud andmed osutatud teemade hindamist, sealhulgas oluliste tõstatatud küsimuste kirjeldust ning kõikide meetmeid, mis võetakse föderaalse kaubanduskomisjoni pädevuses, et käsitleda õigusrikkumist. Samuti annab föderaalne kaubanduskomisjon kaebuse esitanud asutusele tagasisidet laekunud kaebuste liikide kohta, et suurendada õigusvastase käitumise ärahoidmisega seotud jõupingutuste tõhusust. Juhul kui taotlev täitevasutus otsib teavet teatava kaebuse menetlusetapi kohta oma täitemenetluse teostamise eesmärgil, vastab föderaalne kaubanduskomisjon selliselt, et võtab arvesse vaatlusaluste kaebuste arvu, mille suhtes kohaldatakse konfidentsiaalsus- ja muid õiguslikke nõudeid.

Samuti teeb föderaalne kaubanduskomisjon tihedat koostööd ELi andmekaitseasutustega, et pakkuda täitmise tagamisel abi. Asjaomastel juhtudel võib see hõlmata andmete jagamist ja uurimisalast abi vastavalt USA turvalise võrgu seadusele (SAFE WEB Act), millega volitatakse föderaalset kaubanduskomisjoni abistama välisriigi õiguskaitseasutusi juhul, kui välisriigi asutus tagab selliste õigusnormide täitmist, millega keelatakse tavad, mis on sisuliselt sarnased nendega, mis on keelatud seadustega, mille täitmist föderaalse kaubanduskomisjon tagab (17). Osana sellest abist saab föderaalne kaubanduskomisjon jagada andmeid, mis on saadud seoses föderaalse kaubanduskomisjoni poolse uurimisega, viia läbi kohustuslikke menetlusi ELi andmekaitseasutuste nimel, kes teostavad oma uurimist, ning kuulata tunnistajate või vastustajate ütlusi seoses andmekaitseasutuste täitemenetlustega, mille suhtes kohaldatakse USA turvalise võrgu seadust (SAFE WEB Act). Föderaalne kaubanduskomisjon kasutab seda volitust korrapäraselt, et abistada muid asutusi üle kogu maailma eraelu puutumatuse ja tarbijakaitsega seotud juhtumites.

Lisaks kõikidele konsultatsioonidele pöörduvate ELi andmekaitseasutustega juhtumipõhiste küsimuste kohta kohustub föderaalne kaubanduskomisjon osalema perioodilistel kohtumistel, millest võtavad osa Euroopa Andmekaitsenõukogu määratud esindajad, et arutada üldiselt, kuidas täitmise tagamise alast koostööd parandada. Lisaks osaleb föderaalne kaubanduskomisjon koos kaubandusministeeriumi, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Andmekaitsenõukogu esindajatega ELi-USA andmekaitseraamistiku perioodilisel läbivaatamisel, et arutada selle rakendamist. Samuti julgustab föderaalne kaubanduskomisjon selliste vahendite väljatöötamist, mis suurendavad täitmise tagamise alast koostööd ELi andmekaitseasutuste ja muude ülemaailmsete eraelu puutumatuse kaitsega seotud täiteasutustega. Föderaalsel kaubanduskomisjonil on hea meel kinnitada oma tahet tagada ELi-USA andmekaitseraamistiku kaubandusvaldkonna aspektide täitmine. Peame partnerlust oma ELi kolleegidega nii meie kui ka Teie kodanike eraelu puutumatuse kaitse tagamise seisukohast ülimalt oluliseks.

Lugupidamisega

Image 7

Lina M. KHAN

Esimees, föderaalne kaubanduskomisjon

---

(1)  Esimees Edith Ramirezi kiri Euroopa Komisjoni õigus- ja tarbijaküsimuste ning soolise võrdõiguslikkuse volinikule Věra Jourovále, milles kirjeldatakse, kuidas föderaalne kaubanduskomisjon tagab uue ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield täitmist (29. veebruar 2016), kättesaadav aadressil https://www.ftc.gov/legal-library/browse/cases-proceedings/public-statements/letter-chairwoman-edith-ramirez-vera-jourova-commissioner-justice-consumers-gender-equality-european. Varem on föderaalne kaubanduskomisjon võtnud ka USA-ELi programmi Safe Harbor täitmise tagamise kohustuse. Föderaalse kaubanduskomisjoni esimehe Robert Pitofsky kiri Euroopa Komisjoni siseturu peadirektoraadi direktorile John Moggile (14. juuli 2000), kättesaadav aadressil https://www.federalregister.gov/documents/2000/07/24/00-18489/issuance-of-safe-harbor-principles-and-transmission-to-european-commission. Käesolev kiri asendab nimetatud varasemad kohustused.

1

kättesaadav aadressil

kättesaadav aadressil

(2)  USA seadustiku 15. jaotise § 45 punkt a. Föderaalsel kaubanduskomisjonil ei ole pädevust kriminaalõiguse täitmisele pööramiseks ega riikliku julgeoleku küsimustes. Samuti ei ulatu föderaalse kaubanduskomisjoni pädevus enamiku muude valitsuse tegevuseni. Lisaks sellele on föderaalse kaubanduskomisjoni pädevusele kaubandustegevuse suhtes kehtestatud erandid, sealhulgas seoses pankade, lennuettevõtjate, kindlustusäri ja telekommunikatsiooniteenuste pakkujate ühiste vedajate tegevusega. Samuti ei ole föderaalsel kaubanduskomisjonil pädevust enamiku mittetulundusorganisatsioonide suhtes, kuid tal on pädevus pettuslike heategevusorganisatsioonide ja muude mittetulundusorganisatsioonide puhul, mis tegelikkuses tegutsevad kasumi saamise nimel. Samuti on föderaalsel kaubanduskomisjonil pädevus mittetulundusühingute suhtes, mis tegutsevad oma tulu teenivate liikmete kasumi nimel, pakkudes liikmetele sealhulgas olulisi majanduslikke hüvesid. Mõnel juhul kattub föderaalse kaubanduskomisjoni pädevus muude õiguskaitseorganite pädevusega. Oleme välja töötanud tugevad töösuhted föderaalsete ja osariikide asutustega ning teeme nendega tihedat koostööd, et koordineerida uurimisi ja esitada taotlusi, kui see on asjakohane.

2

(3)  
  Vt föderaalne kaubanduskomisjon – Privacy and Security (eraelu puutumatus ja turvalisus), https://www.ftc.gov/business-guidance/privacy-security.

3

Vt

(4)  
  Vt pressiteade, föderaalne kaubanduskomisjon uurib norme, mis vähendavad kaubanduslikku jälgimist ja lõtvu andmeturbe tavasid (11. august 2022), https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2022/08/ftc-explores-rules-cracking-down-commercial-surveillance-lax-data-security-practices.

4

Vt

,

(5)  
  Vt Euroopa Komisjoni õigusküsimuste voliniku Didier Reyndersi ja Ameerika Ühendriikide föderaalse kaubanduskomisjoni esimehe Lina Khani ühine pressiavaldus (30. märts 2022), https://www.ftc.gov/system/files/ftc_gov/pdf/Joint%20FTC-EC%20Statement%20informal%20dialogue%20consumer%20protection%20issues.pdf.

5

Vt

(6)  
  Vt pressiteade, föderaalse kaubanduskomisjoni aruanne hoiatab veebiprobleemide ohjamiseks tehisintellekti kasutamise eest (16. juuni 2022), https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2022/06/ftc-report-warns-about-using-artificial-intelligence-combat-online-problems.

6

Vt

(7)  USA seadustiku 15. jaotise § 45 punkti a alapunkti 4 alapunkt B. Lisaks hõlmavad „ebaõiglased ja pettusel põhinevad teguviisid ja tavad“ selliseid väliskaubandusega seotud teguviise või tavasid, mis i) põhjustavad või võivad põhjustada mõistlikult ettearvatavat kahju Ameerika Ühendriikides või ii) on seotud konkreetse tegevusega Ameerika Ühendriikides. USA seadustiku 15. jaotise § 45 punkti a alapunkti 4 alapunkt A.

7

(8)  Vt lisa A, kus on esitatud nimekiri föderaalse kaubanduskomisjoni programmiga Safe Harbor ja raamistikuga Privacy Shield seotud asjadest.

8

(9)  
  Vt pressiteade, föderaalne kaubanduskomisjon määrab Twitterile trahvi konto turvaandmete pettusliku kasutamise eest sihitud reklaamide müümiseks (25. mai 2022), https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2022/05/ftc-charges-twitter-deceptively-using-account-security-data-sell-targeted-ads.

9

Vt

(10)  
  Vt pressiteade, föderaalne kaubanduskomisjon võtab CafePressi vastu meetmeid isikuandmetega seotud rikkumise varjamise tõttu (15. märts 2022), https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2022/03/ftc-takes-action-against-cafepress-data-breach-cover.

10

Vt

(11)  
  Vt pressiteade, föderaalsel kaubanduskomisjonil on valmis korraldus viljakuse jälgimise rakendusele Flo Health, mis jagas tundlikke terviseandmeid Facebooki, Google’i ja teistega (22. juuni 2021), https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2021/06/ftc-finalizes-order-flo-health-fertility-tracking-app-shared-sensitive-health-data-facebook-google.

11

Vt

(12)  Kiri väliskaubandusameti aseriigisekretäri kohusetäitjalt rahvusvahelise kaubanduse alal Marisa Lagolt Euroopa Komisjoni õigusküsimuste volinikule austatud Didier Reyndersile (12. detsember 2022).

12

(13)  Kuigi föderaalne kaubanduskomisjon ei lahenda ega vahenda üksikuid tarbijakaebusi, kinnitab föderaalne kaubanduskomisjon, et seab ELi andmekaitseasutustest pärit ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtetega seotud kaebused esikohale. Lisaks kasutab föderaalne kaubanduskomisjon kaebusi oma andmebaasis Consumer Sentinel, mis on kättesaadav paljudele muudele õiguskaitseorganitele, eesmärgiga tuvastada arengusuunad, määratleda jõustamisalased prioriteedid ning teha kindlaks võimalikud uurimisalased eesmärgid. ELi üksikisikud saavad föderaalsele kaubanduskomisjonile kaebuste esitamiseks kasutada sama süsteemi, mis on kättesaadav USA tarbijatele: https://reportfraud.ftc.gov/. Siiski võib üksikute ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtteid käsitlevate kaebuste korral olla ELi üksikisikutel kõige kasulikum esitada kaebused asjaomase liikmesriigi andmekaitseasutusele või sõltumatule vaidluste lahendamise organile.

13

(14)  USA seadustiku 15. jaotise § 45 punkt m; CFRi 16. jaotise § 1.98. Seda summat kohandatakse perioodiliselt inflatsiooni järgi.

14

(15)  Eelmisel aastal hääletas föderaalne kaubanduskomisjon korduvrikkujate uurimisprotsessi sujuvamaks muutmise poolt. Vt pressiteade, föderaalne kaubanduskomisjon annab loa peamiste täitetegevuse prioriteetide uurimiseks (1. juuli, 2021), https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2021/07/ftc-authorizes-investigations-key-enforcement-priorities.

15

Vt

(16)  
  Vt föderaalne kaubanduskomisjon, Privacy Shield, https://www.ftc.gov/business-guidance/privacy-security/privacy-shield.

16

Vt

(17)  Selle otsustamisel, kas kasutada oma USA turvalise võrgu seaduse (U.S. SAFE WEB Act) kohaseid volitusi, kaalub föderaalne kaubanduskomisjon muu hulgas järgmist: „A) kas taotlev asutus on nõustunud andma või annab tulevikus komisjonile vastastikust abi; B) kas taotluse rahuldamine kahjustaks Ameerika Ühendriikide avalikku huvi ning C) kas taotleva asutuse uurimis- või täitemenetlus on seotud seaduste või tavadega, mis kahjustavad või võivad kahjustada märkimisväärset hulka inimesi.“ USA seadustiku 15. jaotise § 46 punkti j alapunkt 3. Asjaomase volituse suhtes ei kohaldata konkurentsiõiguse rakendamise seadusi.

17

---

Liide A

Andmekaitseraamistiku Privacy Shield ja raamistiku Safe Harbor täitmise tagamine

| | Viitenumber / FTC toimiku nr | Kohtuasi | Link |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| 1 | FTC toimik nr 2023062
  Juhtum nr 3:22-cv-03070 (N.D. Cal.) | USA vs.
  Twitter, Inc. | Twitter |
| 2 | FTC toimik nr 192 3209 | Asjas Residual Pumpkin Entity, LLC, varasema nimega d/b/a CafePress, ja PlanetArt, LLC, d/b/a CafePress | CafePress |
| 3 | FTC toimik nr 192 3133
  Viitenumber C-4747 | Asjas Flo Health, Inc. | Flo Health |
| 4 | FTC toimik nr 192 3050
  Viitenumber C-4723 | Asjas Ortho-Clinical Diagnostics, Inc. | Ortho-Clinical |
| 5 | FTC toimik nr 192 3092
  Viitenumber C-4709 | Asjas T&M Protection, LLC | T&M Protection |
| 6 | FTC toimik nr 192 3084
  Viitenumber C-4704 | Asjas TDARX, Inc. | TDARX |
| 7 | FTC toimik nr 192 3093
  Viitenumber C-4706 | Asjas Global Data Vault, LLC | Global Data |
| 8 | FTC toimik nr 192 3078
  Viitenumber C-4703 | Asjas Incentive Services, Inc. | Incentive Services |
| 9 | FTC toimik nr 192 3090
  Viitenumber C-4705 | Asjas Click Labs, Inc. | Click Labs |
| 10 | FTC toimik nr 182 3192
  Viitenumber C-4697 | Asjas Medable, Inc. | Medable |
| 11 | FTC toimik nr 182 3189
  Viitenumber 9386 | Asjas NTT Global Data Centers Americas, Inc., RagingWire Data Centers, Inc. õigusjärglasena | RagingWire |
| 12 | FTC toimik nr 182 3196
  Viitenumber C-4702 | Asjas Thru, Inc. | Thru |
| 13 | FTC toimik nr 182 3188
  Viitenumber C-4698 | Asjas DCR Workforce, Inc. | DCR Workforce |
| 14 | FTC toimik nr 182 3194
  Viitenumber C-4700 | Asjas LotaData, Inc. | LotaData |
| 15 | FTC toimik nr 182 3195
  Viitenumber C-4701 | Asjas EmpiriStat, Inc. | EmpiriStat |
| 16 | FTC toimik nr 182 3193
  Viitenumber C-4699 | Asjas 214 Technologies, Inc., samuti d/b/a Trueface.ai | Trueface.ai |
| 17 | FTC toimik nr 182 3107
  Viitenumber 9383 | Asjas Cambridge Analytica, LLC | Cambridge Analytica |
| 18 | FTC toimik nr 182 3152
  Viitenumber C-4685 | Asjas SecureTest, Inc. | SecurTest |
| 19 | FTC toimik nr 182 3144
  Viitenumber C-4664 | Asjas VenPath, Inc. | VenPath |
| 20 | FTC toimik nr 182 3154
  Viitenumber C-4666 | Asjas SmartStart Employment Screening, Inc. | SmartStart |
| 21 | FTC toimik nr 182 3143
  Viitenumber C-4663 | Asjas mResourceLLC, d/b/a Loop Works LLC | mResource |
| 22 | FTC toimik nr 182 3150
  Viitenumber C-4665 | Asjas Idmission LLC | IDmission |
| 23 | FTC toimik nr 182 3100
  Viitenumber C-4659 | Asjas ReadyTech Corporation | ReadyTech |
| 24 | FTC toimik nr 172 3173
  Viitenumber C-4630 | Asjas Decusoft, LLC | Decusoft |
| 25 | FTC toimik nr 172 3171
  Viitenumber C-4628 | Asjas Tru Communication, Inc. | Tru |
| 26 | FTC toimik nr 172 3172
  Viitenumber C-4629 | Asjas Md7, LLC | Md7. |
| 30 | FTC toimik nr 152 3198
  Viitenumber C-4543 | Asjas Jhayrmaine Daniels (d/b/a California Skate-Line) | Jhayrmaine Daniels |
| 31 | FTC toimik nr 152 3190
  Viitenumber C-4545 | Asjas Dale Jarrett Racing Adventure, Inc. | Dale Jarrett |
| 32 | FTC toimik nr 152 3141
  Viitenumber C-4540 | Asjas Golf Connect, LLC | Golf Connect |
| 33 | FTC toimik nr 152 3202
  Viitenumber C-4546 | Asjas Inbox Group, LLC | Inbox Group |
| 34 | Toimik nr 152 3187
  Viitenumber C-4542 | Asjas IOActive, Inc. | IOActive |
| 35 | FTC toimik nr 152 3140
  Viitenumber C-4549 | Asjas Jubilant Clinsys, Inc. | Jubilant |
| 36 | FTC toimik nr 152 3199
  Viitenumber C-4547 | Asjas Just Bagels Manufacturing, Inc. | Just Bagels |
| 37 | FTC toimik nr 152 3138
  Viitenumber C-4548 | Asjas NAICS Association, LLC | NAICS |
| 38 | FTC toimik nr 152 3201
  Viitenumber C-4544 | Asjas One Industries Corp. | One Industries |
| 39 | FTC toimik nr 152 3137
  Viitenumber C-4550 | Asjas Pinger, Inc. | Pinger |
| 40 | FTC toimik nr 152 3193
  Viitenumber C-4552 | Asjas SteriMed Medical Waste Solutions | SteriMed |
| 41 | FTC toimik nr 152 3184
  Viitenumber C-4541 | Asjas Contract Logix, LLC | Contract Logix |
| 42 | FTC toimik nr 152 3185
  Viitenumber C-4551 | Asjas Forensics Consulting Solutions, LLC | Forensics Consulting |
| 43 | FTC toimik nr 152 3051
  Viitenumber C-4526 | Asjas American Int'l Mailing, Inc. | AIM |
| 44 | FTC toimik nr 152 3015
  Viitenumber C-4525 | Asjas TES Franchising, LLC | TES |
| 45 | FTC toimik nr 142 3036
  Viitenumber C-4459 | Asjas American Apparel, Inc. | American Apparel |
| 46 | FTC toimik nr 142 3026
  Viitenumber C-4469 | Asjas Fantage.com, Inc. | Fantage |
| 47 | FTC toimik nr 142 3017
  Viitenumber C-4461 | Asjas Apperian, Inc. | Apperian |
| 48 | FTC toimik nr 142 3018
  Viitenumber C-4462 | Asjas Atlanta Falcons Football Club, LLC | Atlanta Falcons |
| 49 | FTC toimik nr 142 3019
  Viitenumber C-4463 | Asjas Baker Tilly Virchow Krause, LLP | Baker Tilly |
| 50 | FTC toimik nr 142 3020
  Viitenumber C-4464 | Asjas BitTorrent, Inc. | BitTorrent |
| 51 | FTC toimik nr 142 3022
  Viitenumber C-4465 | Asjas Charles River Laboratories, Int'l | Charles River |
| 52 | FTC toimik nr 142 3023
  Viitenumber C-4466 | Asjas DataMotion, Inc. | DataMotion |
| 53 | FTC toimik nr 142 3024
  Viitenumber C-4467 | Asjas DDC Laboratories, Inc., d/b/a DNA Diagnostics Center | DDC |
| 54 | FTC toimik nr 142 3028
  Viitenumber C-4470 | Asjas Level 3 Communications, LLC | Level 3 |
| 55 | FTC toimik nr 142 3025
  Viitenumber C-4468 | Asjas PDB Sports, Ltd., d/b/a the Denver Broncos Football Club, LLP | Broncos |
| 56 | FTC toimik nr 142 3030
  Viitenumber C-4471 | Asjas Reynolds Consumer Products, Inc. | Reynolds |
| 57 | FTC toimik nr 142 3031
  Viitenumber C-4472 | Asjas Receivable Management Services Corporation | Receivable Mgmt |
| 58 | FTC toimik nr 142 3032
  Viitenumber C-4473 | Asjas Tennessee Football, Inc. | Tennessee Football |
| 59 | FTC toimik nr 102 3058
  Viitenumber C-4369 | Asjas Myspace LLC | Myspace |
| 60 | FTC toimik nr 092 3184
  Viitenumber C-4365 | Asjas Facebook, Inc. | Facebook |
| 61 | FTC toimik nr 092 3081
  Tsiviilhagi nr 09-CV-5276 (C.D. Cal.) | FTC vs. Javian Karnani ja Balls of Kryptonite, LLC, d/b/a Bite Size Deals, LLC ja Best Priced Brands, LLC | Balls of Kryptonite |
| 62 | FTC toimik nr 102 3136
  Viitenumber C-4336 | Asjas Google, Inc. | Google |
| 63 | FTC toimik nr 092 3137
  Viitenumber C-4282 | Asjas World Innovators, Inc. | World Innovators |
| 64 | FTC toimik nr 092 3141
  Viitenumber C-4271 | Asjas Progressive Gaitways LLC | Progressive Gaitways |
| 65 | FTC toimik nr 092 3139
  Viitenumber C-4270 | Asjas Onyx Graphics, Inc. | Onyx Graphics |
| 66 | FTC toimik nr 092 3138
  Viitenumber C-4269 | Asjas ExpatEdge Partners, LLC | ExpatEdge |
| 67 | FTC toimik nr 092 3140
  Viitenumber C-4281 | Asjas Directors Desk LLC | Directors Desk |
| 68 | FTC toimik nr 092 3142
  Viitenumber C-4272 | Asjas Collectify LLC | Collectify |

Viitenumber / FTC toimiku nr

Kohtuasi

Link

1

FTC toimik nr 2023062

Juhtum nr 3:22-cv-03070 (N.D. Cal.)

USA vs.
  Twitter, Inc.

Twitter

2

FTC toimik nr 192 3209

Asjas Residual Pumpkin Entity, LLC, varasema nimega d/b/a CafePress, ja PlanetArt, LLC, d/b/a CafePress

CafePress

3

FTC toimik nr 192 3133

Viitenumber C-4747

Asjas Flo Health, Inc.

Flo Health

4

FTC toimik nr 192 3050

Viitenumber C-4723

Asjas Ortho-Clinical Diagnostics, Inc.

Ortho-Clinical

5

FTC toimik nr 192 3092

Viitenumber C-4709

Asjas T&M Protection, LLC

T&M Protection

6

FTC toimik nr 192 3084

Viitenumber C-4704

Asjas TDARX, Inc.

TDARX

7

FTC toimik nr 192 3093

Viitenumber C-4706

Asjas Global Data Vault, LLC

Global Data

8

FTC toimik nr 192 3078

Viitenumber C-4703

Asjas Incentive Services, Inc.

Incentive Services

9

FTC toimik nr 192 3090

Viitenumber C-4705

Asjas Click Labs, Inc.

Click Labs

10

FTC toimik nr 182 3192

Viitenumber C-4697

Asjas Medable, Inc.

Medable

11

FTC toimik nr 182 3189

Viitenumber 9386

Asjas NTT Global Data Centers Americas, Inc., RagingWire Data Centers, Inc. õigusjärglasena

RagingWire

12

FTC toimik nr 182 3196

Viitenumber C-4702

Asjas Thru, Inc.

Thru

13

FTC toimik nr 182 3188

Viitenumber C-4698

Asjas DCR Workforce, Inc.

DCR Workforce

14

FTC toimik nr 182 3194

Viitenumber C-4700

Asjas LotaData, Inc.

LotaData

15

FTC toimik nr 182 3195

Viitenumber C-4701

Asjas EmpiriStat, Inc.

EmpiriStat

16

FTC toimik nr 182 3193

Viitenumber C-4699

Asjas 214 Technologies, Inc., samuti d/b/a Trueface.ai

Trueface.ai

17

FTC toimik nr 182 3107

Viitenumber 9383

Asjas Cambridge Analytica, LLC

Cambridge Analytica

18

FTC toimik nr 182 3152

Viitenumber C-4685

Asjas SecureTest, Inc.

SecurTest

19

FTC toimik nr 182 3144

Viitenumber C-4664

Asjas VenPath, Inc.

VenPath

20

FTC toimik nr 182 3154

Viitenumber C-4666

Asjas SmartStart Employment Screening, Inc.

SmartStart

21

FTC toimik nr 182 3143

Viitenumber C-4663

Asjas mResourceLLC, d/b/a Loop Works LLC

mResource

22

FTC toimik nr 182 3150

Viitenumber C-4665

Asjas Idmission LLC

IDmission

23

FTC toimik nr 182 3100

Viitenumber C-4659

Asjas ReadyTech Corporation

ReadyTech

24

FTC toimik nr 172 3173

Viitenumber C-4630

Asjas Decusoft, LLC

Decusoft

25

FTC toimik nr 172 3171

Viitenumber C-4628

Asjas Tru Communication, Inc.

Tru

26

FTC toimik nr 172 3172

Viitenumber C-4629

Asjas Md7, LLC

Md7.

30

FTC toimik nr 152 3198

Viitenumber C-4543

Asjas Jhayrmaine Daniels (d/b/a California Skate-Line)

Jhayrmaine Daniels

31

FTC toimik nr 152 3190

Viitenumber C-4545

Asjas Dale Jarrett Racing Adventure, Inc.

Dale Jarrett

32

FTC toimik nr 152 3141

Viitenumber C-4540

Asjas Golf Connect, LLC

Golf Connect

33

FTC toimik nr 152 3202

Viitenumber C-4546

Asjas Inbox Group, LLC

Inbox Group

34

Toimik nr 152 3187

Viitenumber C-4542

Asjas IOActive, Inc.

IOActive

35

FTC toimik nr 152 3140

Viitenumber C-4549

Asjas Jubilant Clinsys, Inc.

Jubilant

36

FTC toimik nr 152 3199

Viitenumber C-4547

Asjas Just Bagels Manufacturing, Inc.

Just Bagels

37

FTC toimik nr 152 3138

Viitenumber C-4548

Asjas NAICS Association, LLC

NAICS

38

FTC toimik nr 152 3201

Viitenumber C-4544

Asjas One Industries Corp.

One Industries

39

FTC toimik nr 152 3137

Viitenumber C-4550

Asjas Pinger, Inc.

Pinger

40

FTC toimik nr 152 3193

Viitenumber C-4552

Asjas SteriMed Medical Waste Solutions

SteriMed

41

FTC toimik nr 152 3184

Viitenumber C-4541

Asjas Contract Logix, LLC

Contract Logix

42

FTC toimik nr 152 3185

Viitenumber C-4551

Asjas Forensics Consulting Solutions, LLC

Forensics Consulting

43

FTC toimik nr 152 3051

Viitenumber C-4526

Asjas American Int'l Mailing, Inc.

AIM

44

FTC toimik nr 152 3015

Viitenumber C-4525

Asjas TES Franchising, LLC

TES

45

FTC toimik nr 142 3036

Viitenumber C-4459

Asjas American Apparel, Inc.

American Apparel

46

FTC toimik nr 142 3026

Viitenumber C-4469

Asjas Fantage.com, Inc.

Fantage

47

FTC toimik nr 142 3017

Viitenumber C-4461

Asjas Apperian, Inc.

Apperian

48

FTC toimik nr 142 3018

Viitenumber C-4462

Asjas Atlanta Falcons Football Club, LLC

Atlanta Falcons

49

FTC toimik nr 142 3019

Viitenumber C-4463

Asjas Baker Tilly Virchow Krause, LLP

Baker Tilly

50

FTC toimik nr 142 3020

Viitenumber C-4464

Asjas BitTorrent, Inc.

BitTorrent

51

FTC toimik nr 142 3022

Viitenumber C-4465

Asjas Charles River Laboratories, Int'l

Charles River

52

FTC toimik nr 142 3023

Viitenumber C-4466

Asjas DataMotion, Inc.

DataMotion

53

FTC toimik nr 142 3024

Viitenumber C-4467

Asjas DDC Laboratories, Inc., d/b/a DNA Diagnostics Center

DDC

54

FTC toimik nr 142 3028

Viitenumber C-4470

Asjas Level 3 Communications, LLC

Level 3

55

FTC toimik nr 142 3025

Viitenumber C-4468

Asjas PDB Sports, Ltd., d/b/a the Denver Broncos Football Club, LLP

Broncos

56

FTC toimik nr 142 3030

Viitenumber C-4471

Asjas Reynolds Consumer Products, Inc.

Reynolds

57

FTC toimik nr 142 3031

Viitenumber C-4472

Asjas Receivable Management Services Corporation

Receivable Mgmt

58

FTC toimik nr 142 3032

Viitenumber C-4473

Asjas Tennessee Football, Inc.

Tennessee Football

59

FTC toimik nr 102 3058

Viitenumber C-4369

Asjas Myspace LLC

Myspace

60

FTC toimik nr 092 3184

Viitenumber C-4365

Asjas Facebook, Inc.

Facebook

61

FTC toimik nr 092 3081

Tsiviilhagi nr 09-CV-5276 (C.D. Cal.)

FTC vs. Javian Karnani ja Balls of Kryptonite, LLC, d/b/a Bite Size Deals, LLC ja Best Priced Brands, LLC

Balls of Kryptonite

62

FTC toimik nr 102 3136

Viitenumber C-4336

Asjas Google, Inc.

Google

63

FTC toimik nr 092 3137

Viitenumber C-4282

Asjas World Innovators, Inc.

World Innovators

64

FTC toimik nr 092 3141

Viitenumber C-4271

Asjas Progressive Gaitways LLC

Progressive Gaitways

65

FTC toimik nr 092 3139

Viitenumber C-4270

Asjas Onyx Graphics, Inc.

Onyx Graphics

66

FTC toimik nr 092 3138

Viitenumber C-4269

Asjas ExpatEdge Partners, LLC

ExpatEdge

67

FTC toimik nr 092 3140

Viitenumber C-4281

Asjas Directors Desk LLC

Directors Desk

68

FTC toimik nr 092 3142

Viitenumber C-4272

Asjas Collectify LLC

Collectify

---

V LISA

Image 8

6. juuli 2023

| Volinik Didier Reynders |
| --- |
| Euroopa Komisjon |
| Rue de la Loi / Wetstraat 200 |
| 1049 1049 Brussels |
| Belgia |

Volinik Didier Reynders

Euroopa Komisjon

Rue de la Loi / Wetstraat 200

1049 1049 Brussels

Belgia

Lugupeetud volinik Reynders

Ameerika Ühendriikide transpordiministeerium (edaspidi „transpordiministeerium“) hindab võimalust kirjeldada oma rolli ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete täitmise tagamisel. ELi-USA andmekaitseraamistik täidab olulist rolli, et kaitsta isikuandmeid, mis esitatakse kaubanduslike tehingute käigus maailmas, kus kõik on omavahel üha enam seotud. See võimaldab äriühingutel teha maailmamajanduses olulisi toimingud, tagades samal ajal, et ELi tarbijatele jääksid alles olulised privaatsuse kaitsemeetmed.

Transpordiministeerium väljendas esimest korda avalikult oma pühendumust USA-ELi raamistiku Safe Harbor täitmise tagamisele Euroopa Komisjonile enam kui 22 aasta eest saadetud kirjas, kohustustele, mida korrati ja laiendati 2016. aasta kirjas, mis käsitles ELi-USA andmekaitseraamistikku Privacy Shield. Transpordiministeerium lubas nendes kirjades algselt USA-ELi programmi Safe Harbor põhimõtete täitmist ja hiljem ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield põhimõtete täitmist jõuliselt tagada. Transpordiministeerium laiendab seda kohustust ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtetele ja käesolev kiri tuletab seda kohustust meelde.

Eelkõige kinnitab transpordiministeerium järgmistes põhivaldkondades võetud kohustusi: 1) ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete väidetavate rikkumiste uurimine eelisjärjekorras; 2) asjakohaste täitemeetmete võtmine üksuste vastu, kes esitavad ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise kohta vale- või eksitavaid väiteid, ning 3) ELi-USA andmekaitseraamistiku rikkumistega seotud täitekorralduste seire ja avalikustamine. Anname teavet nende kõikide kohustuste kohta ning vajalikus kontekstis asjakohase tausta kohta seoses transpordiministeeriumi rolliga kaitsta tarbijate eraelu puutumatust ja tagada ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete täitmine.

1.   Taust

A.   Transpordiministeeriumi volitused eraelu puutumatuse valdkonnas

Transpordiministeerium on võtnud kindla kohustuse tagada tarbijatelt lennuettevõtjatele ja piletimüügiagentidele esitatud teabe privaatsus.

Transpordiministeeriumi pädevus võtta selles valdkonnas meetmeid on sätestatud õigusaktis USA seadustiku 49. jaotise § 41712, millega keelatakse vedajal või piletimüügiagendil rakendada lennutranspordis või lennutranspordi müügis ebaõiglasi või pettusel põhinevaid tavasid. Paragrahv 41712 on üles ehitatud föderaalse kaubanduskomisjoni seaduse (Federal Trade Commission Act) paragrahvi 5 järgides (USA seadustiku 15. jaotise § 45).

Hiljuti andis transpordiministeerium välja määrused, milles määratletakse ebaõiglased ja pettusel põhinevad tavad kooskõlas nii transpordiministeeriumi kui ka föderaalse kaubanduskomisjoni praktikaga (CFRi 14. jaotise § 399.79). Täpsemalt on tava „ebaõiglane“, kui see põhjustab või tõenäoliselt põhjustab olulist kahju, mida ei ole mõistlikult võimalik vältida, ning kahju ei kaalu üles kasu tarbijatele või konkurentsile.

Tava on tarbijate jaoks „petlik“, kui see võib eksitada tarbijat, kes käitub asjaolusid arvestades mõistlikult, seoses olulise asjaoluga. Asjaolu on oluline, kui see on tõenäoliselt mõjutanud tarbija käitumist või otsust seoses toote või teenusega. Lisaks nendele üldpõhimõtetele tõlgendab transpordiministeerium paragrahvi 41712 spetsiifiliselt nii, et see keelab vedajatel ja piletimüüjatel: 1) rikkuda oma privaatsustingimusi; 2) rikkuda ministeeriumi sätestatud reegleid, mille kohaselt peetakse konkreetseid eraelu puutumatusega seotud tavasid ebaõiglaseks või pettusel põhinevaks või 3) rikkuda internetis laste eraelu puutumatuse kaitse seadust (Children’s Online Privacy Protection Act – COPPA) või 4) eirata ELi-USA andmekaitseraamistiku osalisena ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtteid (1).

Nagu eespool märgitud, on föderaalõiguse kohaselt transpordiministeeriumil ainuõigus reguleerida lennuettevõtjate eraelu puutumatuse tavasid, samuti jagab transpordiministeerium pädevust föderaalse kaubanduskomisjoniga seoses piletimüügiagentide eraelu puutumatuse tavadega lennutranspordi müügis.

Seega juhul, kui lennuettevõtja või lennutranspordi müüja on teinud avalikuks oma otsuse järgida ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtteid, võib ministeerium kasutada paragrahvis 41712 kehtestatud seadusest tulenevaid volitusi, et tagada vastavus nendele põhimõtetele. Seega kui reisija annab andmeid vedajale või piletimüügiagendile, kes on kohustunud järgima ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtteid, põhjustab see, kui vedaja või piletimüügiagent neid ei järgi, tõenäoliselt kahju tarbijale ning kujutab endast paragrahvi 41712 nõuete rikkumist.

B.   Täitmise tagamise tavad

Ministeeriumi lennuamet (Office of Aviation Consumer Protection (OACP)) (2) uurib juhtumeid ja määrab karistusi USA seadustiku 49. jaotise paragrahvi 41712 alusel. Ta tagab paragrahvis 41712 ebaõiglaste ja pettusel põhinevate tavade vastu sätestatud seadusjärgse keelu täitmisele pööramise peamiselt läbirääkimiste kaudu, koostades keelustamiskorraldusi ja valmistades korraldusi ette, hinnates tsiviiltrahvide kohaldamist. Amet saab suures osas teavet võimalike rikkumiste kohta kaebuste kaudu, mis laekuvad üksikisikutelt, reisibüroodelt, lennuettevõtjatelt ning USA ja välisriikide valitusasutustelt. Tarbijad võivad kasutada lennuettevõtjate ja piletimüügiagentide vastu eraelu puutumatusega seotud kaebuste esitamiseks transpordiministeeriumi veebisaiti (3).

Kui juhtumis ei jõuta mõistliku ja asjakohase lahenduseni, on lennundusametil (OACP) pädevus algatada täitemenetlus, mis hõlmab ärakuulamist tõendite kogumiseks transpordiministeeriumi halduskohtus. Halduskohtul on pädevus anda välja keelustamiskorraldusi ja määrata tsiviiltrahve. Paragrahvi 41712 kohaste rikkumiste tulemuseks võivad olla keelustamiskorraldused ja tsiviiltrahvide määramine summas kuni 37 377 USA dollarit paragrahvi 41712 iga rikkumise kohta.

Transpordiministeeriumil puudub volitused määrata kahjutasu või rahalist hüvitist üksikutele kaebuse esitajatele. Samas on transpordiministeeriumil pädevus kiita heaks lennundusameti uurimiste tulemusel saadud lahendid, mis toob tarbijatele otsest kasu (nt raha, vautšerid), korvamaks rahalisi trahve, mida muidu tuleks maksta USA valitsusele. Seda on varem ette tulnud ning võib seda võib ette tulla ka ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete kontekstis, kui olukord seda nõuab. Paragrahvi 41712 korduv rikkumine lennuettevõtja poolt tõstataks ka küsimuse lennuettevõtja suhtumisest nõuete täitmisse, mis võib äärmisel juhul lõppeda sellega, et lennuettevõtjat ei peeta enam tegevuskõlblikuks ja ta kaotab seetõttu oma majandustegevuse loa.

Praeguseks on transpordiministeeriumile laekunud suhteliselt vähe kaebusi, mis on seotud väidetava eraelu puutumatuse rikkumisega piletimüügiagentide või lennuettevõtjate poolt. Kui need tekivad, uuritakse neid vastavalt eespool kehtestatud põhimõtetele.

C.   Transpordiministeeriumi õiguskaitse, millest saavad kasu ELi tarbijad

Paragrahvi 41712 kohane ebaõiglaste või pettusel põhinevate tavade keeld lennutranspordis või lennutranspordi müügis kehtib nii USA kui ka välisriikide lennuettevõtjatele ja piletimüügiagentidele. Transpordiministeerium võtab sageli meetmeid USA ja välisriikide lennuettevõtjate vastu tavade tõttu, mis kahjustavad nii välisriigi kui ka USA tarbijaid, tuginedes sellele, et lennuettevõtjate tegevus toimus lennutranspordi ajal Ameerika Ühendriikidesse saabuvatel või sealt väljuvatel lendudel. Transpordiministeerium kasutab kõiki õiguskaitsevahendeid ja jätkab nende kasutamist, mis on saadaval, et kaitsta nii välismaa kui ka USA tarbijaid reguleeritud üksuste ebaõiglaste või pettusel põhineva tegevuse eest lennutranspordis.

Ka pöörab transpordiministeerium lennuettevõtjate suhtes täitmisele muid sihipäraseid seadusi, millest tulenev kaitse laieneb lisaks USA tarbijatele ka teistele tarbijatele, näiteks internetis laste eraelu puutumatuse kaitse seadus (Children’s Online Privacy Protection Act (COPPA)). Muu hulgas nõutakse internetis laste eraelu puutumatuse kaitse seaduse alusel, et lastele suunatud veebisaitide ja internetipõhiste teenuste või teadlikult alla 13-aastastelt lastelt isikuandmeid koguvad üldkasutatavate kommertsveebisaitide haldajad teatavad sellest vanematele ning saavad tõestatava vanemate nõusoleku. Internetis laste eraelu puutumatuse kaitse seaduse kohaldamisalasse kuuluvad ja välisriikides elavate laste isikuandmeid koguvad USA veebisaidid ja teenused peavad olema kooskõlas internetis laste eraelu puutumatuse kaitse seadusega. Välisriikide veebisaidid ja internetipõhised teenused peavad olema samuti kooskõlas internetis laste eraelu puutumatuse kaitse seadusega, kui need on suunatud Ameerika Ühendriikides elavatele lastele või kui need koguvad teadlikult Ameerika Ühendriikides elavate laste isikuandmeid. Sel määral, mil USA või välismaiste lennuettevõtjate äritegevus Ameerika Ühendriikides läheb vastuollu internetis laste eraelu puutumatuse kaitse seadusega (COPPA), on transpordiministeeriumil pädevus võtta täitemeetmed.

II.   ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete täitmise tagamine

Kui lennuettevõtja või piletimüügiagent otsustab osaleda ELi-USA andmekaitseraamistikus ja transpordiministeeriumile laekub kaebus, et see lennuettevõtja või piletimüügiagent on väidetavalt ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtteid rikkunud, võtab ministeerium järgmised meetmed, et ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete täitmist jõuliselt tagada.

A.   Väidetavate rikkumiste uurimine eelisjärjekorras

Transpordiameti lennundusamet (OACP) uurib kõiki kaebusi, milles väidetakse, et ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtteid on rikutud, sealhulgas ELi andmekaitseasutustelt laekunud kaebusi, ning võtab täitemeetmed juhul, kui rikkumise kohta on tõendeid.

Lisaks sellele teeb lennundusamet koostööd föderaalse kaubanduskomisjoni ja kaubandusministeeriumiga ning seab esikohale nende väidete uurimise, mille kohaselt ei täida reguleeritud üksused oma ELi-USA andmekaitseraamistikust tulenevaid eraelu puutumatusega seotud kohustusi.

Kui saadakse kaebus ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete väidetava rikkumise kohta, võib lennundusamet võtta uurimise osana erinevaid meetmeid. Näiteks võib ta läbi vaadata piletimüügiagendi või lennuettevõtja privaatsustingimused, saada lisateavet otse piletimüügiagendilt või lennuettevõtjalt või kolmandatelt isikutelt, teha koostööd taotleva üksusega ning hinnata, kas rikkumised on korduvad või on mõjutatud tarbijate hulk märkimisväärne. Lisaks teeb ta kindlaks, kas asi on seotud kaubandusministeeriumi või föderaalse kaubanduskomisjoni haldusalasse jäävate küsimustega, hindab, kas tarbijate ja ettevõtjate koolitamisest oleks kasu, ning vajaduse korral algatab täitemenetluse.

Kui transpordiministeerium saab teada ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete võimalikust rikkumisest piletimüügiagentide poolt, kooskõlastab ta juhtumi käsitlemist föderaalse kaubanduskomisjoniga. Samuti nõustame föderaalset kaubanduskomisjoni ja kaubandusministeeriumi seoses kõikide ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete täitemeetmete tulemustega.

B.   Osalemise kohta esitatud vale- või eksitavate väidetega tegelemine

Transpordiministeerium kohustub jätkuvalt uurima ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete rikkumisi, sealhulgas vale- või eksitavaid väiteid ELi-USA andmekaitseraamistikus osalemise kohta. Eelisjärjekorras võtame arvesse kaubandusministeeriumilt laekunud esildisi, mis käsitlevad organisatsioone, mille puhul on ministeerium avastanud, et nad väidavad end ebaseaduslikult olevat ELi-USA andmekaitseraamistiku praegused osalejad või kasutavad ELi-USA andmekaitseraamistikule vastavust kinnitavat tähist ilma loata.

Lisaks sellele märgime, et kui organisatsiooni privaatsustingimustes lubatakse, et organisatsioon täidab ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtteid, siis see, kui organisatsioon ei esita kaubandusministeeriumi kaudu kinnitust põhimõtete järgimise kohta või ei esita korduskinnitust, iseenesest ei vabasta organisatsiooni täitemeetmetest, mida transpordiministeerium võib nende kohustuste täitmiseks tema suhtes võtta.

C.   ELi-USA andmekaitseraamistiku rikkumistega seotud täitekorralduste seire ja avalikustamine

Transpordiministeeriumi lennundusamet kinnitab ka oma kohustust vajaduse korral täitekorraldusi jälgida, et tagada vastavus ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtetele. Täpsemalt öeldes, kui amet annab välja korralduse, mille kohaselt tuleb lennuettevõtjal või piletimüügiagendil lõpetada ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtete ja paragrahvi 41712 rikkumine ning hoiduda sellistest rikkumistest tulevikus, jälgib amet üksuse vastavust korralduses kehtestatud keelustamissättele. Lisaks tagab amet, et ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtetega seotud juhtumitest tulenevad korraldused on kättesaadavad ameti veebisaidil.

Meil on hea meel jätkata ELi-USA andmekaitseraamistikuga seotud koostööd oma föderaaltasandi partnerite ja ELi sidusrühmadega.

Loodan, et sellest teabest on abi. Kui Teil on küsimusi või vajate lisateavet, võtke julgesti minuga ühendust.

Lugupidamisega

Image 9

Pete BUTTIGIEG

---

(1)  https://www.transportation.gov/individuals/aviation-consumer-protection/privacy.

1

(2)  Varem lennundusjõustamise ja menetluste amet (Office of Aviation Enforcement and Proceedings).

2

(3)  http://www.transportation.gov/airconsumer/privacy-complaints.

3

---

VI LISA

| | U.S. Department of Justice
  Criminal Division |
| --- | --- |
| Office of Assistant Attorney General | Washington, D.C. 20530 |

Image 10

U.S. Department of Justice

Criminal Division

Office of Assistant Attorney General

Washington, D.C. 20530

23. juuni 2023

| Ana Gallego Torres |
| --- |
| Õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektor |
| Euroopa Komisjon |
| Rue Montoyer/Montoyerstraat 59 |
| 1049 Brüssel |
| Belgia |

Ana Gallego Torres

Õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektor

Euroopa Komisjon

Rue Montoyer/Montoyerstraat 59

1049 Brüssel

Belgia

Lugupeetud peadirektor Gallego Torres

Käesolevas kirjas antakse lühiülevaade peamistest uurimisvahenditest, mida kasutatakse selleks, et saada kaubanduslikke andmeid ja muid registriandmeid Ameerika Ühendriikide ettevõtjatelt kriminaalõiguse täitmise või avaliku huvi (tsiviil- ja regulatiivsel) eesmärgil, sealhulgas nende asutuste kehtestatud juurdepääsupiirangutest (1). Kõik selles kirjas kirjeldatud õiguslikud menetlused on mittediskrimineerivad selles suhtes, et neid kasutatakse teabe saamiseks Ameerika Ühendriikide ettevõtjatelt, sealhulgas ettevõtjatelt, kes esitavad ELi-USA andmekaitseraamistiku kaudu põhimõtete järgimise kinnituse, sõltumata andmesubjekti kodakondsusest või elukohast. Lisaks sellele võivad need ettevõtjad, kelle suhtes on Ameerika Ühendriikides algatatud kohtuasi, vaidlustada selle kohtus, nagu on allpool käsitletud (2).

Avaliku sektori asutuste võimaluse suhtes andmeid arestida on eriti oluline Ameerika Ühendriikide põhiseaduse neljas parandus, milles on ette nähtud, et „[k]eelatud on rikkuda inimeste õigust olla kaitstud iseenda, oma kodu, dokumentide ja vara põhjendamatu läbiotsimise ja arestimise eest ning vastav määrus antakse ainult küllaldase aluse korral, kui seda toetab vanne või ametlik kinnitus ja kirjeldatud on läbiotsitavat kohta, vahistatavat isikut või arestitavat eset“. USA põhiseaduse IV parandus. USA ülemkohus (United States Supreme Court) märkis kohtuasjas Berger vs. State of New York, et „selle paranduse peamine eesmärk, nagu on tunnistatud asjaomase kohtu loendamatutes otsustes, on kaitsta üksikisikute eraelu puutumatust ja turvalisust valitsusametnike suvalise sekkumise eest.“ 388 U.S. 41, 53 (1967) (viide Camara vs. Mun. San Francisco kohus, 387 U.S. 523, 528 (1967)). Riiklikes kriminaaluurimistes nõutakse neljanda parandusega üldjuhul õiguskaitseametnikelt seda, et nad hangiksid enne läbiotsimist selleks kohtu tehtud määruse. Vt Katz vs. Ameerika Ühendriigid, 389 U.S. 347, 357 (1967). Määruse väljaandmise standardid, näiteks küllaldase aluse ja täpsuse nõuded, kehtivad nii füüsilise läbiotsimise ja arestimise määruste kui ka salvestatud teabe vahetamise seaduse alusel välja antud elektroonilise side salvestatud sisu määruste suhtes, nagu on kirjeldatud allpool. Kui määruse nõue ei kehti, kohaldatakse valitsuse tegevuse suhtes siiski neljanda paranduse kohast mõistlikkuse kriteeriumi. Põhiseadusega on seega tagatud, et USA valitsusel ei ole piiramatut ega omavolilist võimu isikuandmeid koguda (3).

Kriminaalõiguskaitseasutused:

Föderaalprokurörid, kes on justiitsministeeriumi (DOJ) ametnikud, ning föderaalse uurimisasutused agendid, sealhulgas föderaalse juurdlusbüroo (Federal Bureau of Investigation – FBI) ehk justiitsministeeriumi alla kuuluva õiguskaitseasutuse agendid, on võimelised sundima Ameerika Ühendriikide ettevõtteid dokumente ja muid registriandmeid loovutama kriminaalse uurimise eesmärgil mitut liiki kohustuslike õigusprotsesside kaudu, sealhulgas vandemeeste kogu (grand jury) välja antud korraldused, halduslikud korraldused ja läbiotsimismäärused, ning nad võivad enda valdusesse saada muud teabevahetust vastavalt föderaalsele kriminaalmenetluse raames pealtkuulamise volitustele.

Vandemeeste kogu või kohtu tehtud kohtukorraldused: kriminaalkohtu korraldusi kasutatakse selleks, et toetada suunatud õiguskaitsega seotud uurimisi. Vandemeeste kogu tehtud kohtukorraldus on vandemeeste kogu välja antud ametlik taotlus (tavaliselt föderaalprokuröri taotlusel), et toetada vandemeeste kogu toimetatavat uurimist seoses kriminaalõiguse teatava rikkumise kahtlusega. Vandemeeste kogud on uurimisega tegelevad üksused kohtus ning need määrab kas kohtunik või magistraadikohtunik. Kohtukorraldusega võidakse isikult nõuda menetluses ütluste andmist või äridokumentide, elektrooniliselt säilitatud teabe või muude materiaalsete objektide koostamist või avaldamist. Teave peab olema uurimise seisukohast asjakohane ning kohtukorraldus ei saa olla ebamõistlik selle laia ulatuse või rõhuva või koormava laadi tõttu. Saajal on võimalik kohtukorraldus nendel põhjustel vaidlustada. Vt kriminaalmenetluse föderaaleeskirjade (Federal Rules of Criminal Procedure) eeskiri 17. Piiratud juhtudel võib kohus kasutada dokumentide saamiseks kohtukorraldusi pärast seda, kui vandemeeste kogu (grand jury) on esitanud süüdistuse.

Halduslikud korraldused: halduslikke korraldusi on õigus kasutada kriminaal- või tsiviiluurimises. Kriminaalõiguse täitmise kontekstis lubatakse mitme föderaalse põhimäärusega kasutada halduslikke korraldusi, et koostataks või tehtaks kättesaadavaks äridokumendid, elektrooniliselt säilitatud andmed või muud esemed uurimistes, mis on seotud tervishoiupettust, lapse väärkohtlemist, salateenistuse Secret Service kaitset käsitlevate juhtumite, kontrollitavate aine juhtumite ning peainspektori uurimistega, millesse kaasatakse valitsusasutusi. Juhul kui valitsus kavatseb nõuda halduslike korralduste täitmise pööramist kohtus, võib selle saaja, näiteks vandemeeste kogu (grand jury) välja antud korralduse saaja, väita, et nõue on ebamõistlik selle laia ulatuse või rõhuva või koormava laadi tõttu.

Pealtkuulamise kohtumäärused: pealtkuulamise kriminaalsätete alusel võivad õiguskaitseorganid saada kohtumääruse, et hankida telefoninumbri või e-posti kohta reaalajas muid kui sisuandmeid seoses helistamise, marsruutimise, suunamise ja signaaliteabega, kui nad tõendavad, et esitatud teave on käimasoleva kriminaaluurimise jaoks oluline. Vt USA seadustiku 18. jaotise § 3121–3127. Sellise seadme kasutamine või paigaldamine väljaspool seadust on föderaalne kuritegu.

Elektroonilise side privaatsuse seadus (Electronic Communications Privacy Act (ECPA): lisanormid reguleerivad valitsuse juurdepääsu abonendi andmetele, liiklusandmetele ja salvestatud andmesisule, mida valdavad internetiteenuse osutajad, mobiilsideettevõtted ja muud kolmandast isikust teenuseosutajad, vastavalt ECPA II peatükile, mida nimetatakse ka salvestatud sideandmete seaduseks (Stored Communications Act – SCA), USA seadustiku 18. jaotise § 2701–2712. Salvestatud sideandmete seaduses kehtestatakse seadusjärgne eraelu puutumatuse õiguste süsteem, millega piiratakse õiguskaitseasutuste juurdepääsu internetiteenuse osutajate klientide ja abonentide andmetele osariigi õigusega nõutust enam. Salvestatud sideandmete seadus võimaldab olenevalt kogumise sekkuvusest järjest tugevamat eraelu puutumatuse kaitset. Abonendi registreerimise andmete, protokollide, internetiprotokolli ehk IP-aadresside ja seotud ajatemplite ning arveldusandmete jaoks tuleb kriminaalõiguskaitseasutustel saada kohtukorraldus. Enamiku muude salvestatud ilma sisuta andmete korral, nagu e-posti ilma teemareata päised, tuleb õiguskaitseorganil esitada kohtunikule konkreetsed asjaolud, mis näitavad, et taotletud teave on käimasoleva kriminaaluurimise jaoks vajalik ja oluline. Selleks et saada oma valdusse elektroonilise side salvestatud sisu, peavad kriminaalõiguskaitseasutused saama kohtunikult määruse, mis põhineb küllaldasel alusel arvata, et asjaomasel kontol on tõendusmaterjal kuriteo kohta. Samuti on salvestatud sideandmete seaduses kehtestatud tsiviilvastutus ja kriminaalkaristused (4).

Kohtumäärused jälgimise kohta vastavalt pealtkuulamise föderaalseadusele (Federal Wiretap Law): lisaks sellele võivad õiguskaitseorganid kuulata reaalajas pealt telefonikõnesid, vestlusi või elektroonilist teabevahetust kriminaalmenetluse eesmärgil vastavalt föderaalsele pealtkuulamise seadusele. Vt USA seadustiku 18. jaotise § 2510–2523. See volitus on saadaval üksnes vastavalt kohtumäärusele, millega kohtunik leiab muu hulgas, et on olemas küllaldane alus arvata, et telefoni või elektrooniline pealtkuulamine annab tõendusmaterjali föderaalse kuriteo kohta või süüdistuse eest põgeneva tagaotsitava isiku asukoha kohta. Põhimääruses on kehtestatud tsiviilvastutus ja kriminaalkaristused telefoni pealtkuulamise sätete rikkumise eest.

Läbiotsimismäärus – kriminaalmenetluse föderaaleeskirjade (Fed. R. Crim. P.) eeskiri 41: Ameerika Ühendriikides võivad õiguskaitseorganid ruumid füüsiliselt läbi otsida juhul, kui kohtunik on andnud selleks loa. Õiguskaitseorganid peavad kohtunikule tõendama küllaldasele alusele tuginedes, et kuritegu pandi toime või pannakse toime ning et kuriteoga seotud esemed leitakse tõenäoliselt kohast, mis on näidatud läbiotsimismääruses. Seda volitust kasutatakse sageli siis, kui politseil tekib vajadus valdus füüsiliselt läbi otsida, kui on oht, et kui ettevõttele esitatakse kohtukorraldus või muu andmeesitamismäärus, võidakse tõendusmaterjalid hävitada. Isik, kelle suhtes läbiotsimist kohaldatakse või kelle vara läbi otsitakse, võib võtta meetmeid, et ebaseadusliku otsimise teel saadud tõendusmaterjal loetaks kehtetuks, kui need tõendid esitatakse selle isiku vastu kriminaalmenetluses. Vt Mapp vs. Ohio, 367 U.S. 643 (1961). Kui andmete valdaja on määruse alusel kohustatud andmeid avalikustada, võib pool, kelle suhtes sunnimeedet kohaldatakse, vaidlustada avalikustamise nõude kui põhjendamatult koormava. Vt vastus Ameerika Ühendriikide taotlusele, 610 F.2d 1148, 1157 (3. Cir. 1979) (kus on öeldud, et „nõuetekohase menetluse jaoks on vajalik koormavuse küsimuse ärakuulamine, enne kui sundida telefoniettevõtet andmeid esitama“, kasutades selleks läbiotsimismäärust); vastuses Ameerika Ühendriikide taotlusele 616 F.2d 1122 (9. Cir. 1980) (milles jõuti samale järeldusele kohtu järelevalvevolituste põhjal).

Justiitsministeeriumi suunised ja põhimõtted: lisaks nendele põhiseadusega kooskõlas olevatele, seadusjärgsetele ja normidel põhinevatele piirangutele valitsuse andmetele juurdepääsu kohta, on justiitsminister (Attorney General) välja andnud suunised, millega pannakse õiguskaitseasutuste andmetele juurdepääsule lisapiirangud ning mis sisaldavad ka eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste kaitset. Näiteks kehtestatakse justiitsministri suunistes riigisisese föderaalse juurdlusbüroo operatsioonide kohta (Attorney General's Guidelines for Domestic Federal Bureau of Investigation (FBI) Operations) (september 2008) (edaspidi „AG FBI suunised“), kättesaadavad aadressil http://www.justice.gov/archive/opa/docs/guidelines.pdf, , piirangud uurimisvahendite suhtes, mida kasutatakse föderaaltasandi kuritegude uurimiste käigus teabe otsimiseks. Nende suunistega nõutakse, et FBI kasutaks võimalikult vähe sekkuvaid uurimismeetodeid, võttes arvesse eraelu puutumatusele ja kodanikuvabadustele avalduvat mõju ning võimalikku mainekahju. Lisaks on suunistes märgitud, et „on enesestmõistetav, et FBI peab tegutsema oma uurimistes ja muudes toimingutes seaduslikult ja põhjendatult, nii et austatakse vabadust ja eraelu puutumatust ning välditakse tarbetut sekkumist seaduskuulekate inimeste ellu.“ AG FBI suunised, 5. FBI on neid suuniseid rakendanud FBI riigisisese uurimise ja operatsioonide juhendi (FBI Domestic Investigations and Operations Guide – DIOG) kaudu, kättesaadav aadressil https://vault.fbi.gov/FBI%20Domestic%20Investigations%20and%20Operations%20Guide%20%28DIOG%29; see on põhjalik käsiraamat, mis sisaldab üksikasjalikke piiranguid uurimisvahendite ja juhiste kasutamise kohta tagamaks, et kodanikuvabadused ja eraelu puutumatus oleksid igas uurimises kaitstud. Täiendavad eeskirjad ja meetmed, millega on ette nähtud piirangud föderaalprokuröride uurimisalase tegevuse suhtes, on kehtestatud Ameerika Ühendriikide prokuröride juhendis (United States Attorneys' Manual – USAM), kättesaadav ka internetiaadressil https://www.justice.gov/jm/justicemanual.

Tsiviil- ja reguleerivad asutused (avalik huvi):

Tsiviil- ja reguleerivate asutuste (st avalik huvi) juurdepääsu suhtes Ameerika Ühendriikide ettevõtetes säilitatavatele andmetele on samuti kehtestatud märkimisväärsed piirangud. Tsiviil- ja reguleerivad asutused võivad äriühingutelt välja nõuda äridokumente, elektrooniliselt säilitatud teavet või muid materiaalseid objekte. Nende asutuste suhtes kohaldatakse piiranguid seoses halduslike või tsiviilkorralduste esitamisega mitte üksnes nende enda põhimääruste alusel, vaid ka korralduste sõltumatu juriidilise läbivaatamise põhjal, mis toimub enne võimalikku juriidilist jõustamist. Vt nt kriminaalmenetluse föderaaleeskirjade eeskiri 45. Asutused võivad taotleda juurdepääsu üksnes nendele andmetele, mis on asjakohased nende reguleerimisalasse kuuluvate küsimuste puhul. Lisaks sellele võib haldusliku korralduse saaja vaidlustada selle täitmise kohtus, esitades tõendusmaterjali selle kohta, et asutus ei ole tegutsenud vastavalt mõistlikkuse põhinormidele, nagu on käsitletud eespool.

Ettevõtjatel on muid õiguslikke aluseid, et vaidlustada haldusasutustest pärit andmetaotlusi, mis põhinevad nende konkreetsel sektoril ja olemasolevate andmete liigil. Näiteks võivad finantsasutused vaidlustada halduslikud korraldused, millega taotletakse teatavat liiki andmeid, näiteks pangasaladuse seaduse (Bank Secrecy Act) ja selle rakendusmääruste rikkumiste kohta. USA seadustiku 31. jaotise § 5318; CFR 31. jaotise X peatükk. Muud ettevõtjad võivad tugineda õiglase krediidiinfo seadusele (Fair Credit Reporting Act), vt USA seadustiku 15. jaotise § 1681b, või muudele asjaomast majandussektorit reguleerivatele õigusaktidele. Kui asutus korralduse tegemise õigust kuritarvitab, võib see viia asutuse vastutusele võtmiseni või asutuse ametnike vastutusele võtmiseni. Vt nt finantsandmetega seotud eraelu puutumatuse seadus (Right to Financial Privacy Act), USA seadustiku 12. jaotise § 3401–3423. Niisiis seisavad Ameerika Ühendriikide kohtud selle eest, et vältida mittenõuetekohaseid reguleerivaid taotlusi ning annavad sõltumatu ülevaate föderaalasutuse tegevusest.

Kõigele lisaks peavad haldusasutuste kõik seadusjärgsed volitused võtta Ameerika Ühendriikides asuva ettevõtja andmed pärast haldusotsingu tegemist oma valdusesse olema kooskõlas neljandal parandusel põhinevate nõuetega. Vt See vs. City of Seattle, 387 U.S. 541 (1967).

Järeldus

Kõik õiguskaitsealased ja reguleerivad meetmed Ameerika Ühendriikides peavad olema kooskõlas kohaldatava seadusega, sealhulgas USA põhiseaduse, statuutide, eeskirjade ja määrustega. Selline tegevus peab vastama ka kohaldatavatele meetmetele, sealhulgas kõigile justiitsministeeriumi suunistele (Attorney General Guidelines), millega reguleeritakse föderaalsete õiguskaitseasutuste tegevust. Eespool kirjeldatud õigusraamistikuga piiratakse USA õiguskaitse- ja reguleerivate asutuste võimalust saada andmeid Ameerika Ühendriikide ettevõtjatelt, sõltumata sellest, kas andmed on seotud USA või välisriikide kodanikega, ning lisaks lubatakse sellega kohtulikult kontrollida kõiki valitsuse esitatud andmetaotlusi vastavalt nendele volitustele.

Image 11

---

(1)  Käesolevas ülevaates ei kirjeldata riikliku julgeoleku uurimisvahendeid, mida õiguskaitseasutused kasutavad võitluses terrorismi vastu ja muudes riikliku julgeoleku valdkonna uurimistes, sealhulgas riikliku julgeoleku teabenõudeid (National Security Letters – NSL) teatavate registriandmete kohta krediidiaruannetes, finantsaruannetes, elektroonilistes abonendi- ja tehinguaruannetes, USA seadustiku 12. jaotise § 3414; USA seadustiku 15. jaotise § 1681u; USA seadustiku 15. jaotise § 1681v; USA seadustiku 18. jaotise § 2709, USA seadustiku 50. jaotise § 3162 ning elektroonilise jälitustegevuse, läbiotsimismääruste, äridokumentide ja muude teabekogumite kohta vastavalt välisluure jälitustegevuse seadusele (Foreign Intelligence Surveillance Act – FISA), USA seadustiku 50. jaotise § 1801 jj.

1

(2)  Selles kirjas käsitletakse föderaalseid õiguskaitse- ja reguleerivaid asutusi. Osariigi õiguse rikkumisi uurivad osariigi õiguskaitseasutused ja neid rikkumisi arutatakse osariigi kohtutes. Osariikide õiguskaitseorganid kasutavad määrusi ja kohtukorraldusi, mis on välja antud osariigi õiguse kohaselt sisuliselt samal viisil, nagu on siin kirjeldatud, kuid võimalusega, et osariigi kohtumenetluse suhtes võidakse kohaldada osariigi põhiseaduses või põhimäärustes kehtestatud lisakaitset, mis on ületab USA põhiseaduses kehtestatud kaitset. Osariigi õiguskaitse peab olema vähemalt võrdne USA põhiseaduse järgse kaitsega, sealhulgas, aga mitte ainult, neljanda parandusega.

2

(3)  Mis puudutab eespool käsitletud neljanda paranduse põhimõtteid eraelu puutumatuse ja turvalisuse huvide kaitsmise kohta, kohaldavad USA kohtud õiguskaitses tehnoloogia arenguga võimalikuks muutunud uut tüüpi uurimisvahendite suhtes neid põhimõtteid korrapäraselt. Näiteks 2018. aastal otsustas ülemkohus, et kui valitsus saab õiguskaitsealase uurimise käigus pikema aja jooksul mobiiltelefoniettevõttelt mobiilsideettevõtte varasemat mobiiltelefoni asukohal põhinevat asukohateavet, on tegemist „otsinguga“, mille suhtes kohaldatakse neljanda paranduse kohase määruse nõuet. Carpenter vs. United States, 138 S. Ct. 2206 (2018).

3

vs.

(4)  Lisaks antakse salvestatud sideandmete seaduse paragrahviga 2705(b) valitsusele õigus saada tõendatud vajadusel kaitsta avalikustamise eest põhinev kohtumäärus, millega keelatakse sideteenuste osutajal vabatahtlikult teavitada oma kasutajaid salvestatud teabevahetuse seaduse kohase kohtumenetluse algatamisest. 2017. aasta oktoobris andis asejustiitsminister Rod Rosenstein justiitsministeeriumi advokaatidele ja agentidele välja memorandumi, mis sisaldas juhised tagamaks, et selliste kaitsemääruste taotlused on kohandatud uurimise konkreetsetele faktidele ja probleemidele, ning millega kehtestati sellele, kui kauaks võib taotlusega teavitamise edasilükkamist taotleda, üldine üheaastane ülempiir. 2022. aasta mais andis asejustiitsminister Lisa Monaco selle teema kohta välja lisajuhised, milles muu hulgas kehtestati justiitsministeeriumisisesed heakskiitmise nõuded taotlustele pikendada kaitsemäärust pärast esialgset üheaastast perioodi ja nõuti, et kaitsemäärused tühistatakse uurimise lõpetamisel.

4

---

VII LISA

OFFICE OF THE DIRECTOR OF NATIONAL INTELLIGENCE OFFICE OF GENERAL COUNSEL

WASHINGTON, DC 20511

9. detsember 2022

| Leslie B. Kiernan |
| --- |
| Õigusnõunik |
| USA kaubandusministeerium |
| 1401 Constitution Ave., NW |
| Washington, DC 20230 |

Leslie B. Kiernan

Õigusnõunik

USA kaubandusministeerium

1401 Constitution Ave., NW

Washington, DC 20230

Lugupeetud Leslie B. Kiernan

7. oktoobril 2022 allkirjastas president Biden täidesaatva korralduse 14086 Ameerika Ühendriikide signaaliluuretegevuse kaitsemeetmete tõhustamise kohta, millega tugevdatakse eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste kaitsemeetmeid, mida kohaldatakse USA signaaliluuretegevuse suhtes. Nende kaitsemeetmete hulka kuulub järgmine: nõue, et signaaliluuretegevus vastaks ühele loetletud õiguspärastest eesmärkidest; selge keeld kasutada sellist tegevust teatavate keelatud eesmärkide saavutamiseks; uudsete menetluste kehtestamine, tagamaks et signaaliluuretegevus edendab neid õiguspäraseid eesmärke ega aita kaasa keelatud eesmärkide saavutamisele; nõue, et signaaliluuretegevus võetakse ette alles pärast seda, kui kõigi asjakohaste tegurite mõistlikul hindamise tulemusel on tehtud kindlaks, et tegevus on vajalik valideeritud luureprioriteedi edendamiseks, ning ainult sel määral ja viisil, mis on proportsionaalne kinnitatud luureprioriteediga, mille jaoks tegevusluba anti, ja luureühenduse suunamine oma põhimõtteid ja menetlusi ajakohastama, et need kajastaksid täidesaatva korralduse puhul nõutavaid signaaliluuretegevuse kaitsemeetmeid. Kõige olulisem on see, et korraldusega kehtestatakse ka sõltumatu ja siduv mehhanism, mis võimaldab korralduse kohaselt määratud „kvalifitseeruvatest osariikidest“ pärit isikutel taotleda hüvitist, kui nad leiavad, et nende suhtes on ebaseaduslikult kohaldatud USA signaaliluuretegevust, sealhulgas tegevust, millega rikutakse täidesaatvas korralduses sätestatud kaitset.

President Bideni täidesaatva korralduse 14086 väljaandmine tähistas Euroopa Komisjoni ja Ameerika Ühendriikide esindajate vahel enam kui aasta kestnud üksikasjalike läbirääkimiste kulminatsiooni ning see juhib samme, mida Ameerika Ühendriigid astuvad oma ELi-USA andmekaitseraamistiku kohaste kohustuste täitmiseks. Minu teadmiste järgi olete kooskõlas koostöövaimuga, tänu millele raamistik loodi, saanud Euroopa Komisjonilt kaks küsimuste paketti selle kohta, kuidas luureühendus kavatseb täidesaatvat korraldust rakendada. Ma käsitlen neid küsimusi selles kirjas hea meelega.

1978. aasta välisluure jälitustegevuse seaduse (Foreign Intelligence Surveillance Act (FISA)) paragrahv 702

Esimene küsimuste pakett puudutab FISA paragrahvi 702, mis võimaldab koguda välisluureteavet, võttes elektroonilise side teenuste osutajaid abile kohustades sihikule usutavasti väljaspool Ameerika Ühendriike asuvad USA-välised isikud. Täpsemalt puudutavad küsimused selle sätte ja täidesaatva korralduse 14086 koosmõju, aga ka muid kaitsemeetmeid, mida kohaldatakse FISA paragrahvi 702 kohaselt tehtavate toimingute suhtes.

Alustuseks võime kinnitada, et luureühendus rakendab FISA paragrahvi 702 kohaselt tehtavate toimingute suhtes täidesaatvas korralduses 14086 sätestatud kaitsemeetmeid.

Lisaks kohaldatakse juhul, kui valitsus kasutab FISA paragrahvi 702, palju muid kaitsemeetmeid. Näiteks peab kõigil FISA paragrahvi 702 kohastel sertifikaatidel olema nii peaprokuröri kui ka riikliku luurejuhi allkiri ning valitsus peab esitama kõik sellised sertifikaadid kinnitamiseks välisluure järelevalve kohtule (Foreign Intelligence Surveillance Court (FISC)), mis koosneb sõltumatutest eluaegsetest kohtunikest, kelle seitsmeaastast ametiaega selles ametis ei saa pikendada. Sertifikaatidega määratakse kindlaks ka kogutava välisluureteabe kategooriad, mis peavad vastama välisluureteabe seadusjärgsele määratlusele, võttes sihikule USA-välised isikud, kelle asukoht on põhjendatud arvamuse kohaselt väljaspool Ameerika Ühendriike. Sertifikaadid on sisaldanud teavet rahvusvahelise terrorismi ja muude teemade kohta, näiteks massihävitusrelvi puudutava teabe hankimise kohta. Iga aastane sertifikaat tuleb esitada FISC-le kinnitamiseks sertifitseerimistaotluse paketis, mis sisaldab peaprokuröri ja luurejuhi sertifikaate, teatavate luureagentuuride juhtide kirjalikke kinnitusi ning sihtimismenetlusi, minimeerimismenetlusi ja päringumenetlusi, mis on valitsusele siduvad. Sihtimismenetluste jaoks on vaja muu hulgas seda, et luureühendus hindaks kõigi asjaolude põhjal mõistlikult, kas sihtimine viib tõenäoliselt PISA paragrahvi 702 sertifikaadis määratletud välisluureteabe kogumiseni.

Lisaks peab luureühendus FISA paragrahvi 702 kohaselt tegema teabe kogumisel järgmist: põhjendama sihtimistegevuse ajal kirjaliku selgitusega oma hinnangut selle kohta, et sihtmärk eeldatavasti omab, eeldatavasti saab või tõenäoliselt edastab PISA paragrahvi 702 sertifikaadis määratletud välisluureteavet; kinnitama, et PISA paragrahvis 702 sätestatud sihtimisstandard on sihtimistegevuses jätkuvalt täidetud ja lõpetada kogumine, kui standardi nõuded ei ole enam täidetud. Vt USA Valitsuse avaldus välisluure järelevalve kohtule, 2015 Summcuy of Notable Section 702 Requirements, lk 2–3 (15. juuli 2015).

FISC järelevalvet luureühenduse sihtimistegevuste üle hõlbustab nõue, et luureühendus registreeriks kirjalikult oma hinnangu selle kohta, et FISA paragrahvi 702 eesmärgid vastavad kohaldatavatele sihtimisstandarditele, ja kinnitaks selle kehtivust korrapäraselt. Justiitsministeeriumi luure järelevalve advokaadid, kes teevad järelevalvet välisluureoperatsioonidest sõltumatult, vaatavad iga registreeritud sihtimishinnangu ja põhjenduse kord kahe kuu tagant üle. Justiitsministeeriumi osakond, kes seda ülesannet täidab, vastutab seejärel FISC kauaaegse reegli kohaselt FISC-le kõigist kohaldatavate menetluste rikkumistest teatamise eest. See aruandlus koos FISC ja justiitsministeeriumi selle osakonna vaheliste korrapäraste kohtumistega paragrahvi 702 kohase sihtimise järelevalve teemal võimaldab FISC-l tagada FISA paragrahvi 702 kohase sihtimise ja muude menetluste järgimist ning üldse tagada, et valitsuse tegevus on seaduspärane. FISC saab seda teha mitmel viisil, sealhulgas siduvate parandusotsuste vastuvõtmisega, et lõpetada valitsuse volitused konkreetse sihtmärgi kohta FISA paragrahvi 702 kohaselt andmeid koguda või andmete kogumist muuta või see lõpetada. FISC võib ka nõuda, et valitsus esitaks täiendavaid aruandeid või teavet selle kohta, kuidas ta täidab sihtimis- ja muude menetluste nõudeid, või nõuda nende menetluste muutmist.

Signaaliluureandmete masskogumine

Teine küsimuste pakett puudutab signaaliluureandmete masskogumist, mis on täidesaatvas korralduses 14086 määratletud kui „suurtes kogustes signaaliluureandmete volitatud kogumine, mis tehnilistel või operatiivsetel kaalutlustel korraldatakse andmekategooriaid kasutamata (näiteks kasutamata konkreetseid identifikaatoreid või valikutingimusi)“.

Nendele küsimustele vastates märgime esmalt, et ei FISA ega riikliku julgeoleku teabenõuded ei luba andmete masskogumist. Seoses FISAga:

| — | FISA I ja III peatükk, mis lubavad teha vastavalt elektroonilist järelevalvet ja füüsilist otsingut, nõuavad kohtumäärust (väheste eranditega, näiteks eriolukorrad) ning alati on nõutav küllaldane alus arvata, et sihtmärk on võõrvõim või võõrvõimu agent. Vt USA seadustiku 50. jaotise § 1805, 1824; |
| --- | --- |

—

FISA I ja III peatükk, mis lubavad teha vastavalt elektroonilist järelevalvet ja füüsilist otsingut, nõuavad kohtumäärust (väheste eranditega, näiteks eriolukorrad) ning alati on nõutav küllaldane alus arvata, et sihtmärk on võõrvõim või võõrvõimu agent. Vt USA seadustiku 50. jaotise § 1805, 1824;

| — | USA 2015. aasta vabaduse seadusega (USA Freedom Act) muudeti kohtumääruse kohast (välja arvatud erakorralistel asjaoludel) väljamineva ja sissetuleva side jälgimisseadmete kasutamist lubavat FISA IV jaotist, et nõuda valitsuselt taotluste esitamist „konkreetse valikutingimuse“ alusel. Vt USA seadustiku 50. jaotise § 1842 punkti c alapunkt 3; |
| --- | --- |

—

USA 2015. aasta vabaduse seadusega (USA Freedom Act) muudeti kohtumääruse kohast (välja arvatud erakorralistel asjaoludel) väljamineva ja sissetuleva side jälgimisseadmete kasutamist lubavat FISA IV jaotist, et nõuda valitsuselt taotluste esitamist „konkreetse valikutingimuse“ alusel. Vt USA seadustiku 50. jaotise § 1842 punkti c alapunkt 3;

| — | FISA V jaotis, mis lubab föderaalsel juurdlusbürool (Federal Bureau of Investigation (FBI)) hankida teatavat liiki äridokumente, eeldab kohtumäärust, mis põhineb taotlusel, milles täpsustakse, et „on olemas konkreetsed ja selgelt sõnastatavad faktid, mis annavad alust arvata, et isik, keda dokumendid puudutavad, on võõrvõim või võõrvõimu agent“. Vt USA seadustiku 50. jaotise § 1862 punkti b alapunkti 2 alapunkt B (1); |
| --- | --- |

—

FISA V jaotis, mis lubab föderaalsel juurdlusbürool (Federal Bureau of Investigation (FBI)) hankida teatavat liiki äridokumente, eeldab kohtumäärust, mis põhineb taotlusel, milles täpsustakse, et „on olemas konkreetsed ja selgelt sõnastatavad faktid, mis annavad alust arvata, et isik, keda dokumendid puudutavad, on võõrvõim või võõrvõimu agent“. Vt USA seadustiku 50. jaotise § 1862 punkti b alapunkti 2 alapunkt B (1);

| — | lisaks lubab FISA paragrahv 702 „võtta välisluureteabe kogumise sihtmärgiks isikuid, kelle puhul on piisavalt alust arvata, et nad asuvad väljaspool Ameerika Ühendriike“. Vt USA seadustiku 50. jaotise § 188la punkt a. Seega, nagu on märkinud eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste järelevalve komisjon (Privacy and Civil Liberties Oversight Board (PCLOB)), seisneb valitsuse andmete kogumine FISA paragrahvi 702 alusel „täielikult nende üksikisikute sihtimises ja nende isikutega seotud teabe hankimises, kelle puhul valitsusel on põhjust eeldada teatavat liiki välisluureandmete saamist,“ nii et „programmis ei tehta sideandmete masskogumist“. Eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste järelevalve komisjon, aruanne järelevalveprogrammi kohta, mida rakendatakse vastavalt välisluure jälitustegevuse seaduse paragrahvile 702 („Report on the Surveillance Program Operated Pursuant to Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act“), lk 103 (2. juuli 2014) (2). |
| --- | --- |

—

lisaks lubab FISA paragrahv 702 „võtta välisluureteabe kogumise sihtmärgiks isikuid, kelle puhul on piisavalt alust arvata, et nad asuvad väljaspool Ameerika Ühendriike“. Vt USA seadustiku 50. jaotise § 188la punkt a. Seega, nagu on märkinud eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste järelevalve komisjon (Privacy and Civil Liberties Oversight Board (PCLOB)), seisneb valitsuse andmete kogumine FISA paragrahvi 702 alusel „täielikult nende üksikisikute sihtimises ja nende isikutega seotud teabe hankimises, kelle puhul valitsusel on põhjust eeldada teatavat liiki välisluureandmete saamist,“ nii et „programmis ei tehta sideandmete masskogumist“. Eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste järelevalve komisjon, aruanne järelevalveprogrammi kohta, mida rakendatakse vastavalt välisluure jälitustegevuse seaduse paragrahvile 702 („Report on the Surveillance Program Operated Pursuant to Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act“), lk 103 (2. juuli 2014) (2).

Riikliku julgeoleku teabenõuete (National Security Letters) kohta on USA 2015. aasta vabaduse seaduses (USA Freedom Act) kehtestatud selliste teabenõuete kasutamise suhtes „konkreetne valikutingimus“. Vt USA seadustiku 12. jaotise § 3414 punkti a alapunkt 2; USA seadustiku 15. jaotise § 1681u; USA seadustiku 15. jaotise § 1681v punkt a; USA seadustiku 18. jaotise § 2709 punkt b.

Lisaks on täidesaatvas korralduses 14086 sätestatud, et „prioriteediks tuleb seada sihitud kogumine“ ja et kui luureühendus kogub andmeid hulgi, „lubatakse signaaliluureandmete masskogumist ainult juhul, kui on kindlaks tehtud, et kinnitatud luureprioriteedi edendamiseks vajalikku teavet ei ole võimalik saada sihitud kogumisega“. Vt täidesaatev korraldus 14086, § 2 punkti c alapunkti ii alapunkt A.

Veelgi enam, kui luureühendus teeb kindlaks, et masskogumine vastab nendele standarditele, on täidesaatva korraldusega 14086 sätestatud lisakaitsemeetmeid. Täpsemalt öeldes on täidesaatvas korralduses nõue, et luureühendus „rakendaks masskogumisel mõistlikke meetodeid ja tehnilisi meetmeid, et piirata kogutud andmeid ainult sellega, mis on vajalik kinnitatud luureprioriteedi edendamiseks, minimeerides samal ajal mitteasjakohase teabe kogumist“. Vt samas. Korralduses on ka märgitud, et „signaaliluuretegevus“, mille alla kuuluvad masskogumise teel saadud signaaliluureandmete päringuid, viiakse ellu alles pärast seda, kui kõigi asjakohaste tegurite mõistliku hindamise põhjal on kindlaks tehtud, et tegevused on vajalikud kinnitatud luureprioriteedi edendamiseks“. Vt samas § 2 punkti a alapunkti ii alapunkt A. Korraldusega täpsustatakse selle põhimõtte rakendamist, sätestades, et luureühendus võib kuue lubatud eesmärgi saavutamiseks küsida ainult masskogutud minimeerimata signaaliluureandmeid ning et sellised päringud tuleb teha kooskõlas põhimõtete ja menetlustega, milles „võetakse asjakohaselt arvesse [päringute] mõju kõigi isikute eraelu puutumatusele ja kodanikuvabadustele, olenemata nende kodakondsusest või elukohast“. Vt samas § 2 punkti c alapunkti iii alapunkt D. Kõigele lisaks on korralduses ette nähtud kogutud andmete käitlemise, turvalisuse ja juurdepääsu kontroll. Vt samas § 2 punkti c alapunkti iii alapunkt A ja § 2 punkti c alapunkti iii alapunkt B.

- * * * *

Loodame, et nendest selgitustest on abi. Võtke meiega julgesti ühendust, kui Teil on lisaküsimusi selle kohta, kuidas USA luureühendus kavatseb täidesaatvat korraldust 14086 rakendada.

Sincerely,

Image 12

Christopher C. FONZONE

Õigusnõunik

---

(1)  Aastatel 2001–2020 lubas FISA V jaotis FBI-l taotleda FISC-lt luba, et hankida „käegakatsutavaid asju“, mis on seotud teatavate volitatud uurimistega. Vt USA sisejulgeoleku seadus (USA PATRIOT Act, Pub. L. No. 107-56, 115 Stat. 272, § 215 (2001)). See sõnastus, mis on aegunud ega ole seega enam seadus, andis volituse, mille kohaselt valitsus kogus omal ajal massiliselt telefoniside metaandmeid. Siiski juba enne sätte aegumist muudeti seda USA vabaduse seadusega, et kehtestada valitsusele nõue esitada FISC-le taotlus „konkreetse valikutingimuse“ alusel. Vt USA vabaduse seadus (USA FREEDOM Act, Pub. L. No. 114-23, 129 Stat. 268, § I 03 (2015)).

1

(2)  Paragrahvid 703 ja 704, mille kohaselt võib luureühendus võtta sihikule välisriigis asuvaid USA kodanikke, nõuavad kohtumäärust (välja arvatud erakorralistel asjaoludel) ja alati on nõutav küllaldane alus arvata, et sihtmärk on võõrvõim, võõrvõimu agent või võõrvõimu ametnik või töötaja. Vt USA seadustiku 50. jaotise § 1881b, 1881c.

2

---

VIII LISA

Lühendite loetelu

Käesolevas otsuses kasutatakse alljärgnevaid lühendeid.

| AAA | USA vahekohtute assotsiatsioon (American Arbitration Association) |
| --- | --- |
| Justiitsministri määrus | Justiitsministri määrus andmekaitseasju läbivaatava kohtu kohta |
| AGG-DOM | Justiitsministri suunised riigisiseste FBI operatsioonide kohta |
| APA | Haldusmenetluse seadus (Administrative Procedure Act) |
| CIA | Luure Keskagentuur (Central Intelligence Agency) |
| Euroopa Kohus | Euroopa Liidu Kohus |
| Otsus | Komisjoni rakendusotsus, mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) 2016/679 ning käsitleb isikuandmete kaitse taseme piisavust ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel |
| DPRC | Andmekaitseasju läbivaatav kohus (Data Protection Review Court) |
| ECOA | Võrdsete krediidivõimaluste seadus (Equal Credit Opportunity Act) |
| ECPA | Elektroonilise side privaatsuse seadus (Electronic Communications Privacy Act) |
| EMP | EMP |
| Korraldus EO 12333 | Täidesaatev korraldus 12333 Ameerika Ühendriikide luuretegevuse kohta (United States Intelligence Activities) |
| Korraldus EO 14086 | Täidesaatev korraldus 14086 USA signaaliluuretegevuse kaitsemeetmete tõhustamise kohta (Enhancing Safeguards for US Signals Intelligence Activities). |
| FBI | Föderaalne juurdlusbüroo (Federal Bureau of Investigation) |
| FISA | Välisluure jälitustegevuse seadus (Foreign Intelligence Surveillance Act) |
| FISC | Välisluure jälitustegevuse kohus (Foreign Intelligence Surveillance Court) |
| FISCR | Välisluure jälitustegevuse apellatsioonikohus (Foreign Intelligence Surveillance Court of Review) |
| FOIA | Teabevabaduse seadus (Freedom of Information Act) |
| FRA | Föderaalregistrite seadus (Federal Records Act) |
| FTC | USA föderaalne kaubanduskomisjon (U.S. Federal Trade Commission) |
| HIPAA | Ravikindlustuse teisaldatavuse ja vastutuse seadus (Health Insurance Portability and Accountability Act) |
| ICDR | Vaidluste lahendamise rahvusvaheline keskus |
| IOB | Luuretegevuse järelevalve nõukogu (Intelligence Oversight Board) |
| NIST | Riiklik standardite ja tehnoloogia instituut (National Institute of Standards and Technology) |
| NSA | Riiklik julgeolekuasutus (National Security Agency) |
| ODNI | Riikliku luurejuhi büroo (Office of the Director of National Intelligence) |
| ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnik, CLPO | Riikliku luurejuhi büroo kodanikuvabaduste kaitse ametnik |
| OMB | Juhtimis- ja eelarveosakond (Office of Management and Budget) |
| PCLOB | Eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste järelevalve komisjon |
| PIAB | Presidendi luuretegevuse nõuandekogu |
| PPD 28 | Presidendi poliitikasuunis nr 28 |
| Määrus (EL) 2016/679 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta |
| Põhimõtted | ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtted |
| USA | Ameerika Ühendriigid |
| Liit | Euroopa Liit |

AAA

USA vahekohtute assotsiatsioon (American Arbitration Association)

Justiitsministri määrus

Justiitsministri määrus andmekaitseasju läbivaatava kohtu kohta

AGG-DOM

Justiitsministri suunised riigisiseste FBI operatsioonide kohta

APA

Haldusmenetluse seadus (Administrative Procedure Act)

CIA

Luure Keskagentuur (Central Intelligence Agency)

Euroopa Kohus

Euroopa Liidu Kohus

Otsus

Komisjoni rakendusotsus, mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) 2016/679 ning käsitleb isikuandmete kaitse taseme piisavust ELi-USA andmekaitseraamistiku alusel

DPRC

Andmekaitseasju läbivaatav kohus (Data Protection Review Court)

ECOA

Võrdsete krediidivõimaluste seadus (Equal Credit Opportunity Act)

ECPA

Elektroonilise side privaatsuse seadus (Electronic Communications Privacy Act)

EMP

EMP

Korraldus EO 12333

Täidesaatev korraldus 12333 Ameerika Ühendriikide luuretegevuse kohta (United States Intelligence Activities)

Korraldus EO 14086

Täidesaatev korraldus 14086 USA signaaliluuretegevuse kaitsemeetmete tõhustamise kohta (Enhancing Safeguards for US Signals Intelligence Activities).

FBI

Föderaalne juurdlusbüroo (Federal Bureau of Investigation)

FISA

Välisluure jälitustegevuse seadus (Foreign Intelligence Surveillance Act)

FISC

Välisluure jälitustegevuse kohus (Foreign Intelligence Surveillance Court)

FISCR

Välisluure jälitustegevuse apellatsioonikohus (Foreign Intelligence Surveillance Court of Review)

FOIA

Teabevabaduse seadus (Freedom of Information Act)

FRA

Föderaalregistrite seadus (Federal Records Act)

FTC

USA föderaalne kaubanduskomisjon (U.S. Federal Trade Commission)

HIPAA

Ravikindlustuse teisaldatavuse ja vastutuse seadus (Health Insurance Portability and Accountability Act)

ICDR

Vaidluste lahendamise rahvusvaheline keskus

IOB

Luuretegevuse järelevalve nõukogu (Intelligence Oversight Board)

NIST

Riiklik standardite ja tehnoloogia instituut (National Institute of Standards and Technology)

NSA

Riiklik julgeolekuasutus (National Security Agency)

ODNI

Riikliku luurejuhi büroo (Office of the Director of National Intelligence)

ODNI kodanikuvabaduste kaitse ametnik, CLPO

Riikliku luurejuhi büroo kodanikuvabaduste kaitse ametnik

OMB

Juhtimis- ja eelarveosakond (Office of Management and Budget)

PCLOB

Eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste järelevalve komisjon

PIAB

Presidendi luuretegevuse nõuandekogu

PPD 28

Presidendi poliitikasuunis nr 28

Määrus (EL) 2016/679

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta

Põhimõtted

ELi-USA andmekaitseraamistiku põhimõtted

USA

Ameerika Ühendriigid

Liit

Euroopa Liit

---