# Úřední věstník L 235/2023

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 235 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6625. září2023 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 235

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6625. září2023

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2023/1974 ze dne 18. září 2023 o podpisu jménem Evropské unie Dohody v rámci Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu o zachování a udržitelném využívání biologické rozmanitosti moří v oblastech mimo jurisdikci jednotlivých států | 1 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1975 ze dne 10. srpna 2023 o dočasných mimořádných opatřeních, která se v roce 2023 odchylují od některých ustanovení nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/126, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115, za účelem řešení konkrétních problémů v odvětví ovoce a zeleniny způsobených nepříznivými meteorologickými jevy a opatřeními s nimi spojenými | 4 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1976 ze dne 10. srpna 2023, kterým se na rok 2023 stanoví odchylky od nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/891, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o hodnotu produkce uváděné na trh, vnitrostátní strategii a vracení finanční podpory Unie na víceleté závazky v odvětví ovoce a zeleniny v důsledku nepříznivých meteorologických událostí | 6 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2023/1977 ze dne 18. září 2023 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě členů Mezinárodní rady pro olivy, pokud jde o přistoupení Bosny a Hercegoviny k Mezinárodní dohodě o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2015 | 10 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2023/1978 ze dne 21. září 2023 o použitelnosti článku 34 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU na zadávání zakázek na činnosti související s výrobou a velkoobchodním prodejem elektřiny z obnovitelných zdrojů v Německu, s výjimkou elektřiny z obnovitelných zdrojů vyrobené v zařízeních, která byla uvedena do provozu před 1. srpnem 2014 a která jsou stále financována z veřejných zdrojů, a činnosti související s výrobou a velkoobchodním prodejem elektřiny z mořských větrných parků uvedených do provozu po 1. lednu 2012 a podléhajících zákonu o obnovitelných zdrojích energie z roku 2012 (Erneuerbare-Energien-Gesetz) v Německu
  (oznámeno pod číslem C(2023) 6271)
  (Pouze německé znění je závazné) | 13 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2023/1974 ze dne 18. září 2023 o podpisu jménem Evropské unie Dohody v rámci Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu o zachování a udržitelném využívání biologické rozmanitosti moří v oblastech mimo jurisdikci jednotlivých států

1

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1975 ze dne 10. srpna 2023 o dočasných mimořádných opatřeních, která se v roce 2023 odchylují od některých ustanovení nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/126, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115, za účelem řešení konkrétních problémů v odvětví ovoce a zeleniny způsobených nepříznivými meteorologickými jevy a opatřeními s nimi spojenými

4

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1976 ze dne 10. srpna 2023, kterým se na rok 2023 stanoví odchylky od nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/891, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o hodnotu produkce uváděné na trh, vnitrostátní strategii a vracení finanční podpory Unie na víceleté závazky v odvětví ovoce a zeleniny v důsledku nepříznivých meteorologických událostí

6

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2023/1977 ze dne 18. září 2023 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě členů Mezinárodní rady pro olivy, pokud jde o přistoupení Bosny a Hercegoviny k Mezinárodní dohodě o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2015

10

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2023/1978 ze dne 21. září 2023 o použitelnosti článku 34 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU na zadávání zakázek na činnosti související s výrobou a velkoobchodním prodejem elektřiny z obnovitelných zdrojů v Německu, s výjimkou elektřiny z obnovitelných zdrojů vyrobené v zařízeních, která byla uvedena do provozu před 1. srpnem 2014 a která jsou stále financována z veřejných zdrojů, a činnosti související s výrobou a velkoobchodním prodejem elektřiny z mořských větrných parků uvedených do provozu po 1. lednu 2012 a podléhajících zákonu o obnovitelných zdrojích energie z roku 2012 (Erneuerbare-Energien-Gesetz) v Německu
  (oznámeno pod číslem C(2023) 6271)
  (Pouze německé znění je závazné)

(oznámeno pod číslem C(2023) 6271)

13

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 25.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 235/1

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2023/1974

ze dne 18. září 2023

o podpisu jménem Evropské unie Dohody v rámci Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu o zachování a udržitelném využívání biologické rozmanitosti moří v oblastech mimo jurisdikci jednotlivých států

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím Rady 98/392/ES (1) uzavřelo Evropské společenství Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 (dále také jen „úmluva UNCLOS“) a dohodu ze dne 28. července 1994 o provedení části XI této úmluvy v oblastech upravených touto úmluvou, v nichž členské státy přenesly pravomoc na Společenství. Unie je dosud jedinou mezinárodní organizací, která je smluvní stranou úmluvy UNCLOS ve smyslu čl. 305 odst. 1 písm. f) a článku 1 přílohy IX úmluvy UNCLOS. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím Rady 98/392/ES (1) uzavřelo Evropské společenství Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 (dále také jen „úmluva UNCLOS“) a dohodu ze dne 28. července 1994 o provedení části XI této úmluvy v oblastech upravených touto úmluvou, v nichž členské státy přenesly pravomoc na Společenství. Unie je dosud jedinou mezinárodní organizací, která je smluvní stranou úmluvy UNCLOS ve smyslu čl. 305 odst. 1 písm. f) a článku 1 přílohy IX úmluvy UNCLOS.

| (2) | Valné shromáždění OSN v rezoluci 72/249 ze dne 24. prosince 2017 rozhodlo o svolání mezivládní konference pod záštitou OSN s cílem vypracovat znění právně závazného mezinárodního nástroje v rámci Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu týkajícího se zachování a udržitelného využívání biologické rozmanitosti moří v oblastech mimo jurisdikci jednotlivých států. |
| --- | --- |

(2)

Valné shromáždění OSN v rezoluci 72/249 ze dne 24. prosince 2017 rozhodlo o svolání mezivládní konference pod záštitou OSN s cílem vypracovat znění právně závazného mezinárodního nástroje v rámci Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu týkajícího se zachování a udržitelného využívání biologické rozmanitosti moří v oblastech mimo jurisdikci jednotlivých států.

| (3) | Rada dne 19. března 2018 zmocnila Komisi, aby jménem Unie jednala o právně závazném mezinárodním nástroji v rámci Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu týkajícím se zachování a udržitelného využívání biologické rozmanitosti moří v oblastech mimo jurisdikci jednotlivých států, pokud jde o záležitosti, které spadají do pravomoci Unie a ohledně kterých Unie přijala pravidla. |
| --- | --- |

(3)

Rada dne 19. března 2018 zmocnila Komisi, aby jménem Unie jednala o právně závazném mezinárodním nástroji v rámci Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu týkajícím se zachování a udržitelného využívání biologické rozmanitosti moří v oblastech mimo jurisdikci jednotlivých států, pokud jde o záležitosti, které spadají do pravomoci Unie a ohledně kterých Unie přijala pravidla.

| (4) | Unie i její členské státy jsou smluvními stranami UNCLOS a mají pravomoc v oblastech, jichž se jednání týkají. Unie se proto účastnila jednání o znění tohoto nástroje společně se svými členskými státy. |
| --- | --- |

(4)

Unie i její členské státy jsou smluvními stranami UNCLOS a mají pravomoc v oblastech, jichž se jednání týkají. Unie se proto účastnila jednání o znění tohoto nástroje společně se svými členskými státy.

| (5) | Jednání byla úspěšně dokončena na dalším pokračování pátého zasedání mezivládní konference, které se konalo v New Yorku ve dnech 19. a 20. čfervna 2023, kdy byla přijata Dohoda v rámci Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu o zachování a udržitelném využívání biologické rozmanitosti moří v oblastech mimo jurisdikci jednotlivých států (dále také jen „dohoda“). |
| --- | --- |

(5)

Jednání byla úspěšně dokončena na dalším pokračování pátého zasedání mezivládní konference, které se konalo v New Yorku ve dnech 19. a 20. čfervna 2023, kdy byla přijata Dohoda v rámci Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu o zachování a udržitelném využívání biologické rozmanitosti moří v oblastech mimo jurisdikci jednotlivých států (dále také jen „dohoda“).

| (6) | Unie a její členské státy se na dosažení zdárného výsledku jednání aktivně podílely. |
| --- | --- |

(6)

Unie a její členské státy se na dosažení zdárného výsledku jednání aktivně podílely.

| (7) | Dohoda zahrnuje čtyři oblasti: mořské genetické zdroje, včetně spravedlivého a rovnocenného sdílení přínosů (část II dohody), opatření, jako jsou nástroje správy založené na jednotlivých oblastech, včetně chráněných mořských oblastí (část III dohody), posuzování vlivů na životní prostředí (část IV dohody) a budování kapacit a transfer námořní technologie (část V dohody). Dohoda bude dále podporovat plnění Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030, zejména jejího cíle udržitelného rozvoje č. 14 („Život ve vodě“), a přispěje ke splnění cílů a úkolů celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost z Kchun-mingu a Montrealu. |
| --- | --- |

(7)

Dohoda zahrnuje čtyři oblasti: mořské genetické zdroje, včetně spravedlivého a rovnocenného sdílení přínosů (část II dohody), opatření, jako jsou nástroje správy založené na jednotlivých oblastech, včetně chráněných mořských oblastí (část III dohody), posuzování vlivů na životní prostředí (část IV dohody) a budování kapacit a transfer námořní technologie (část V dohody). Dohoda bude dále podporovat plnění Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030, zejména jejího cíle udržitelného rozvoje č. 14 („Život ve vodě“), a přispěje ke splnění cílů a úkolů celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost z Kchun-mingu a Montrealu.

| (8) | Dohoda je v souladu s environmentálními cíli Unie podle článku 191 Smlouvy o fungování Evropské unie, kterými jsou: zachování, ochrana a zlepšování kvality životního prostředí; ochrana lidského zdraví; uvážlivé a racionální využívání přírodních zdrojů a podpora opatření na mezinárodní úrovni určených k řešení regionálních a celosvětových problémů životního prostředí, a zejména boj proti změně klimatu. |
| --- | --- |

(8)

Dohoda je v souladu s environmentálními cíli Unie podle článku 191 Smlouvy o fungování Evropské unie, kterými jsou: zachování, ochrana a zlepšování kvality životního prostředí; ochrana lidského zdraví; uvážlivé a racionální využívání přírodních zdrojů a podpora opatření na mezinárodní úrovni určených k řešení regionálních a celosvětových problémů životního prostředí, a zejména boj proti změně klimatu.

| (9) | V souladu se svým článkem 65 je dohoda otevřena k podpisu Unii. |
| --- | --- |

(9)

V souladu se svým článkem 65 je dohoda otevřena k podpisu Unii.

| (10) | Podpisem dohody jménem Unie není dotčeno rozdělení pravomocí mezi Unií a jejími členskými státy. Toto rozhodnutí by nemělo být vykládáno tak, že využívá možnost, aby Unie vykonávala svou vnější pravomoc v oblastech, na něž se vztahuje dohoda a které spadají do sdílené pravomoci, v rozsahu, v němž Unie tuto pravomoc dosud nevykonala na vnitřní úrovni. |
| --- | --- |

(10)

Podpisem dohody jménem Unie není dotčeno rozdělení pravomocí mezi Unií a jejími členskými státy. Toto rozhodnutí by nemělo být vykládáno tak, že využívá možnost, aby Unie vykonávala svou vnější pravomoc v oblastech, na něž se vztahuje dohoda a které spadají do sdílené pravomoci, v rozsahu, v němž Unie tuto pravomoc dosud nevykonala na vnitřní úrovni.

| (11) | Unie by se měla stát stranou dohody spolu se svými členskými státy, neboť jak Evropská unie, tak její členské státy mají pravomoci v oblastech, na něž se dohoda vztahuje. Tímto rozhodnutím není dotčen podpis dohody členskými státy v souladu s jejich vnitrostátními postupy. |
| --- | --- |

(11)

Unie by se měla stát stranou dohody spolu se svými členskými státy, neboť jak Evropská unie, tak její členské státy mají pravomoci v oblastech, na něž se dohoda vztahuje. Tímto rozhodnutím není dotčen podpis dohody členskými státy v souladu s jejich vnitrostátními postupy.

| (12) | Tímto rozhodnutím nejsou dotčena žádná ujednání Unie a jejích členských států týkající se jejich odpovědnosti za plnění jejich závazků vyplývajících z dohody, které mají být přijaty podle jejího článku 67. |
| --- | --- |

(12)

Tímto rozhodnutím nejsou dotčena žádná ujednání Unie a jejích členských států týkající se jejich odpovědnosti za plnění jejich závazků vyplývajících z dohody, které mají být přijaty podle jejího článku 67.

| (13) | Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny svrchovanost, svrchovaná práva a jurisdikce členských států v souladu s úmluvou UNCLOS. |
| --- | --- |

(13)

Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny svrchovanost, svrchovaná práva a jurisdikce členských států v souladu s úmluvou UNCLOS.

| (14) | Dohoda by proto měla být podepsána, |
| --- | --- |

(14)

Dohoda by proto měla být podepsána,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Podpis Dohody v rámci Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu o zachování a udržitelném využívání biologické rozmanitosti moří v oblastech mimo jurisdikci jednotlivých států se schvaluje jménem Evropské unie (dále jen „dohoda“), s výhradou uzavření této dohody (2).

Článek 2

Předseda nebo předsedkyně Rady je oprávněn/a jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Unie.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 18. září 2023.

Za Radu

předseda

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  Rozhodnutí Rady 98/392/ES ze dne 23. března 1998 o uzavření Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 a dohody ze dne 28. července 1994 o provedení části XI této úmluvy Evropským společenstvím (Úř. věst. L 179, 23.6.1998, s. 1).

1

(2)  Znění dohody bude zveřejněno spolu s rozhodnutím o jejím uzavření.

2

---

NAŘÍZENÍ

| 25.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 235/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 235/4

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2023/1975

ze dne 10. srpna 2023

o dočasných mimořádných opatřeních, která se v roce 2023 odchylují od některých ustanovení nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/126, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115, za účelem řešení konkrétních problémů v odvětví ovoce a zeleniny způsobených nepříznivými meteorologickými jevy a opatřeními s nimi spojenými

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115 ze dne 2. prosince 2021, kterým se stanoví pravidla podpory pro strategické plány, jež mají být vypracovány členskými státy v rámci společné zemědělské politiky (strategické plány SZP) a financovány Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV), a kterým se zrušují nařízení (EU) č. 1305/2013 a (EU) č. 1307/2013 (1), a zejména na čl. 45 písm. c) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Z důvodu závažných nepříznivých meteorologických jevů, k nimž došlo na jaře 2023 v regionech několika členských států, byla produkce ovoce a zeleniny dramaticky poškozena. Ve Španělsku se plánovaná produkce v Katalánsku v důsledku sucha snížila nejméně o 50 %, zatímco produkce v regionu Emilia-Romagna v Itálii byla zničena povodněmi. Sucho rovněž vážně ovlivnilo úroveň produkce a její kvalitu v některých regionech Francie a Portugalska. |
| --- | --- |

(1)

Z důvodu závažných nepříznivých meteorologických jevů, k nimž došlo na jaře 2023 v regionech několika členských států, byla produkce ovoce a zeleniny dramaticky poškozena. Ve Španělsku se plánovaná produkce v Katalánsku v důsledku sucha snížila nejméně o 50 %, zatímco produkce v regionu Emilia-Romagna v Itálii byla zničena povodněmi. Sucho rovněž vážně ovlivnilo úroveň produkce a její kvalitu v některých regionech Francie a Portugalska.

| (2) | Vzhledem k bezprecedentní povaze závažných nepříznivých meteorologických jevů na jaře 2023 je nezbytné tyto obtíže zmírnit odchylkami od ustanovení týkajících se výpočtu hodnoty produkce uvedené na trh stanovených v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/126 (2) použitelných v odvětví ovoce a zeleniny. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k bezprecedentní povaze závažných nepříznivých meteorologických jevů na jaře 2023 je nezbytné tyto obtíže zmírnit odchylkami od ustanovení týkajících se výpočtu hodnoty produkce uvedené na trh stanovených v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/126 (2) použitelných v odvětví ovoce a zeleniny.

| (3) | Organizace producentů jsou rovněž citlivé na narušení způsobené závažnými nepříznivými meteorologickými jevy na jaře 2023 a potýkají se s finančními potížemi a problémy s peněžními toky, které jsou způsobeny snížením nebo zničením jejich produkce. To má přímý dopad na finanční stabilitu organizací producentů a na jejich schopnost provádět operační programy nejen v roce 2023, ale i v následujících letech, neboť hodnota produkce uváděné na trh v roce 2023 má dopad na výpočet finanční podpory Unie v letech následujících. To pak ovlivňuje schopnost organizací producentů zavádět opatření zaměřená na dopady této krize. Snížení hodnoty produkce uvedené na trh způsobené nepříznivými meteorologickými jevy navíc narušuje budoucí kontinuitu a životaschopnost operačních programů organizací producentů v odvětví ovoce a zeleniny. |
| --- | --- |

(3)

Organizace producentů jsou rovněž citlivé na narušení způsobené závažnými nepříznivými meteorologickými jevy na jaře 2023 a potýkají se s finančními potížemi a problémy s peněžními toky, které jsou způsobeny snížením nebo zničením jejich produkce. To má přímý dopad na finanční stabilitu organizací producentů a na jejich schopnost provádět operační programy nejen v roce 2023, ale i v následujících letech, neboť hodnota produkce uváděné na trh v roce 2023 má dopad na výpočet finanční podpory Unie v letech následujících. To pak ovlivňuje schopnost organizací producentů zavádět opatření zaměřená na dopady této krize. Snížení hodnoty produkce uvedené na trh způsobené nepříznivými meteorologickými jevy navíc narušuje budoucí kontinuitu a životaschopnost operačních programů organizací producentů v odvětví ovoce a zeleniny.

| (4) | Ztráty hodnoty produkce uvedené na trh v odvětví ovoce a zeleniny způsobené nepříznivými meteorologickými jevy mají obvykle významný dopad na výši podpory Unie, kterou organizace producentů obdrží v následujícím roce, neboť výše podpory Unie se má vypočítat jako procentní podíl hodnoty produkce uvedené na trh každou organizací producentů. Pokud by v roce 2023 došlo k významné ztrátě hodnoty produkce uvedené na trh, organizacím producentů by hrozilo, že přijdou o uznání jako organizace producentů, neboť jedním z kritérií pro toto uznání je dosažení určité minimální hodnoty produkce uvedené na trh, která je stanovena na vnitrostátní úrovni. To by ohrozilo dlouhodobou stabilitu organizací producentů. Proto by v případě, že by v roce 2023 z důvodů spojených s nepříznivými meteorologickými jevy na jaře 2023 došlo ke snížení hodnoty produktu nejméně o 35 % a organizace producentů za tyto důvody nenesly odpovědnost a nemohly jim zabránit, měla být za účelem zmírnění těchto ztrát hodnota produkce uváděné na trh pro rok 2023 stanovena jako 100 % hodnoty produkce uvedené na trh za průměr pěti předcházejících dvanáctiměsíčních referenčních období s vyloučením nejnižší a nejvyšší hodnoty. |
| --- | --- |

(4)

Ztráty hodnoty produkce uvedené na trh v odvětví ovoce a zeleniny způsobené nepříznivými meteorologickými jevy mají obvykle významný dopad na výši podpory Unie, kterou organizace producentů obdrží v následujícím roce, neboť výše podpory Unie se má vypočítat jako procentní podíl hodnoty produkce uvedené na trh každou organizací producentů. Pokud by v roce 2023 došlo k významné ztrátě hodnoty produkce uvedené na trh, organizacím producentů by hrozilo, že přijdou o uznání jako organizace producentů, neboť jedním z kritérií pro toto uznání je dosažení určité minimální hodnoty produkce uvedené na trh, která je stanovena na vnitrostátní úrovni. To by ohrozilo dlouhodobou stabilitu organizací producentů. Proto by v případě, že by v roce 2023 z důvodů spojených s nepříznivými meteorologickými jevy na jaře 2023 došlo ke snížení hodnoty produktu nejméně o 35 % a organizace producentů za tyto důvody nenesly odpovědnost a nemohly jim zabránit, měla být za účelem zmírnění těchto ztrát hodnota produkce uváděné na trh pro rok 2023 stanovena jako 100 % hodnoty produkce uvedené na trh za průměr pěti předcházejících dvanáctiměsíčních referenčních období s vyloučením nejnižší a nejvyšší hodnoty.

| (5) | Vzhledem k nutnosti přijmout okamžitá opatření by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k nutnosti přijmout okamžitá opatření by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Dočasná odchylka od nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/126

Odchylně od čl. 32 odst. 3 písm. b) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/126, pokud dojde ke snížení hodnoty produktu alespoň o 35 % v důsledku nepříznivých meteorologických jevů na jaře 2023, za které organizace producentů nebo sdružení organizací producentů nenesly odpovědnost a nemohly jim zabránit, má se za to, že hodnota produkce uvedené na trh v roce 2023 představuje 100 % hodnoty produkce uvedené na trh za průměr pěti předcházejících dvanáctiměsíčních referenčních období s vyloučením nejnižší a nejvyšší hodnoty.

Organizace producentů musí příslušnému orgánu dotčeného členského státu prokázat, že podmínky uvedené v prvním pododstavci byly splněny.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. srpna 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 435, 6.12.2021, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/126 ze dne 7. prosince 2021, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115 o dodatečné požadavky na některé typy intervencí stanovené členskými státy v jejich strategických plánech SZP na období 2023 až 2027 podle uvedeného nařízení, jakož i pravidla týkající se poměru pro standard dobrého zemědělského a environmentálního stavu (DZES) 1 (Úř. věst. L 20, 31.1.2022, s. 52).

2

---

| 25.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 235/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 235/6

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2023/1976

ze dne 10. srpna 2023,

kterým se na rok 2023 stanoví odchylky od nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/891, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o hodnotu produkce uváděné na trh, vnitrostátní strategii a vracení finanční podpory Unie na víceleté závazky v odvětví ovoce a zeleniny v důsledku nepříznivých meteorologických událostí

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na články 37 a 173 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V důsledku závažných nepříznivých meteorologických událostí, které se vyskytly v několika regionech členských států na jaře roku 2023, byla produkce ovoce a zeleniny dramaticky poškozena. Ve Španělsku je plánovaná produkce v regionu Katalánsko v důsledku sucha snížena nejméně o 50 %, zatímco produkce v italském regionu Emilia-Romagna byla zničena povodněmi. Sucho také vážně ovlivnilo úroveň a kvalitu produkce v některých regionech Francie a Portugalska. |
| --- | --- |

(1)

V důsledku závažných nepříznivých meteorologických událostí, které se vyskytly v několika regionech členských států na jaře roku 2023, byla produkce ovoce a zeleniny dramaticky poškozena. Ve Španělsku je plánovaná produkce v regionu Katalánsko v důsledku sucha snížena nejméně o 50 %, zatímco produkce v italském regionu Emilia-Romagna byla zničena povodněmi. Sucho také vážně ovlivnilo úroveň a kvalitu produkce v některých regionech Francie a Portugalska.

| (2) | Vzhledem k závažným nepříznivým meteorologickým událostem z jara roku 2023 čelí řada uznaných organizací producentů a sdružení organizací producentů v odvětví ovoce a zeleniny obtížím při provádění jejich schválených operačních programů. Některé schválené akce a opatření nebudou v roce 2023 provedeny, a proto nebude část provozních fondů využita. Jiné uznané organizace producentů a sdružení organizací producentů mění své operační programy, aby mohly provádět akce a opatření pro řešení dopadu závažných nepříznivých meteorologických událostí v odvětví ovoce a zeleniny, jako jsou opatření pro řešení krizí. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k závažným nepříznivým meteorologickým událostem z jara roku 2023 čelí řada uznaných organizací producentů a sdružení organizací producentů v odvětví ovoce a zeleniny obtížím při provádění jejich schválených operačních programů. Některé schválené akce a opatření nebudou v roce 2023 provedeny, a proto nebude část provozních fondů využita. Jiné uznané organizace producentů a sdružení organizací producentů mění své operační programy, aby mohly provádět akce a opatření pro řešení dopadu závažných nepříznivých meteorologických událostí v odvětví ovoce a zeleniny, jako jsou opatření pro řešení krizí.

| (3) | Vzhledem k bezprecedentní povaze závažných nepříznivých meteorologických událostí z jara roku 2023 je nezbytné tyto potíže zmírnit odchýlením se od určitých ustanovení nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 (2) platných v odvětví ovoce a zeleniny. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k bezprecedentní povaze závažných nepříznivých meteorologických událostí z jara roku 2023 je nezbytné tyto potíže zmírnit odchýlením se od určitých ustanovení nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 (2) platných v odvětví ovoce a zeleniny.

| (4) | Dočasné odchylky by se měly vztahovat na operační programy, které nadále fungují za podmínek stanovených v nařízení (EU) č. 1308/2013, v souladu s přechodným ustanovením v čl. 5 odst. 6 prvního pododstavce písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2117 (3) a v čl. 1 písm. b) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/2528 (4). |
| --- | --- |

(4)

Dočasné odchylky by se měly vztahovat na operační programy, které nadále fungují za podmínek stanovených v nařízení (EU) č. 1308/2013, v souladu s přechodným ustanovením v čl. 5 odst. 6 prvního pododstavce písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2117 (3) a v čl. 1 písm. b) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/2528 (4).

| (5) | Kromě toho se v některých členských státech vyskytly v důsledku závažných nepříznivých meteorologických událostí mimořádné obtíže při plánování, řízení a provádění operačních programů uznaných organizací producentů a sdružení organizací producentů v odvětví ovoce a zeleniny. Důsledkem může být, že dojde ke zpožděním v provádění těchto operačních programů, a organizace producentů a sdružení organizací producentů proto nesplní požadavky Unie, které jsou pro tyto operační programy stanoveny v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891. Organizace producentů jsou rovněž citlivé na narušení způsobené nepříznivými meteorologickými událostmi a potýkají se s finančními potížemi a problémy s peněžními toky, které jsou způsobeny snížením nebo zničením jejich produkce. To má přímý dopad na jejich finanční stabilitu a schopnost provádět operační programy nejen v roce 2023, ale i v následujících letech, neboť hodnota produkce uváděné na trh v roce 2023 má dopad na výpočet finanční podpory Unie v následujících letech. To pak ovlivňuje schopnost organizací producentů zavádět opatření a provádět akce zaměřené na dopady nepříznivých meteorologických událostí. Kromě toho snížení hodnoty produkce uváděné na trh v důsledku nepříznivých meteorologických událostí narušuje budoucí kontinuitu a životaschopnost operačních programů organizací producentů v odvětví ovoce a zeleniny. |
| --- | --- |

(5)

Kromě toho se v některých členských státech vyskytly v důsledku závažných nepříznivých meteorologických událostí mimořádné obtíže při plánování, řízení a provádění operačních programů uznaných organizací producentů a sdružení organizací producentů v odvětví ovoce a zeleniny. Důsledkem může být, že dojde ke zpožděním v provádění těchto operačních programů, a organizace producentů a sdružení organizací producentů proto nesplní požadavky Unie, které jsou pro tyto operační programy stanoveny v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891. Organizace producentů jsou rovněž citlivé na narušení způsobené nepříznivými meteorologickými událostmi a potýkají se s finančními potížemi a problémy s peněžními toky, které jsou způsobeny snížením nebo zničením jejich produkce. To má přímý dopad na jejich finanční stabilitu a schopnost provádět operační programy nejen v roce 2023, ale i v následujících letech, neboť hodnota produkce uváděné na trh v roce 2023 má dopad na výpočet finanční podpory Unie v následujících letech. To pak ovlivňuje schopnost organizací producentů zavádět opatření a provádět akce zaměřené na dopady nepříznivých meteorologických událostí. Kromě toho snížení hodnoty produkce uváděné na trh v důsledku nepříznivých meteorologických událostí narušuje budoucí kontinuitu a životaschopnost operačních programů organizací producentů v odvětví ovoce a zeleniny.

| (6) | V zájmu řešení důsledků nepříznivých meteorologických událostí a jejich dopadů na hodnotu prodávaných produktů by organizace producentů měly být v roce 2023 vyňaty z ustanovení čl. 11 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891, pokud jde o povinnost, že hospodářská hodnota prodávání produktů od producentů, kteří nejsou jejími členy ani členy sdružení organizací producentů, musí být nižší než hodnota produkce organizace producentů nebo sdružení organizací producentů uvedené na trh. |
| --- | --- |

(6)

V zájmu řešení důsledků nepříznivých meteorologických událostí a jejich dopadů na hodnotu prodávaných produktů by organizace producentů měly být v roce 2023 vyňaty z ustanovení čl. 11 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891, pokud jde o povinnost, že hospodářská hodnota prodávání produktů od producentů, kteří nejsou jejími členy ani členy sdružení organizací producentů, musí být nižší než hodnota produkce organizace producentů nebo sdružení organizací producentů uvedené na trh.

| (7) | Ztráty hodnoty produkce uváděné na trh v odvětví ovoce a zeleniny způsobené nepříznivými meteorologickými událostmi mají obvykle významný dopad na výši podpory Unie, kterou organizace producentů obdrží v následujícím roce, neboť výše podpory Unie se má vypočítat jako procentní podíl hodnoty produkce uvedené na trh každou organizací producentů. Pokud by v roce 2023 došlo k významné ztrátě hodnoty produkce uváděné na trh, organizacím producentů by hrozilo, že přijdou o uznání jako organizace producentů, neboť jedním z kritérií pro toto uznání je dosažení určité minimální hodnoty produkce uváděné na trh, která je stanovena na vnitrostátní úrovni. To by ohrozilo dlouhodobou stabilitu organizací producentů. Pokud by tedy v roce 2023 došlo v důsledku nepříznivých meteorologických událostí z jara 2023 ke snížení hodnoty produktu nejméně o 35 % z důvodů, za něž organizace producentů nenese odpovědnost a jimž nemohla zabránit, měla by být hodnota produkce uváděné na trh pro rok 2023 stanovena jako 100 % průměrné hodnoty produkce uvedené na trh v pěti předchozích dvanáctiměsíčních referenčních obdobích, s vyloučením nejnižší a nejvyšší hodnoty, aby se tyto ztráty vyrovnaly. Prahová hodnota činící 65 % hodnoty produkce uvedené na trh v předchozím období, která je stanovena v čl. 23 odst. 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891, není dostatečná k tomu, aby za okolností nepříznivých meteorologických událostí organizace producentů dotčené touto ztrátou hodnoty produkce uvedené na trh dosáhly hospodářské a finanční stability. |
| --- | --- |

(7)

Ztráty hodnoty produkce uváděné na trh v odvětví ovoce a zeleniny způsobené nepříznivými meteorologickými událostmi mají obvykle významný dopad na výši podpory Unie, kterou organizace producentů obdrží v následujícím roce, neboť výše podpory Unie se má vypočítat jako procentní podíl hodnoty produkce uvedené na trh každou organizací producentů. Pokud by v roce 2023 došlo k významné ztrátě hodnoty produkce uváděné na trh, organizacím producentů by hrozilo, že přijdou o uznání jako organizace producentů, neboť jedním z kritérií pro toto uznání je dosažení určité minimální hodnoty produkce uváděné na trh, která je stanovena na vnitrostátní úrovni. To by ohrozilo dlouhodobou stabilitu organizací producentů. Pokud by tedy v roce 2023 došlo v důsledku nepříznivých meteorologických událostí z jara 2023 ke snížení hodnoty produktu nejméně o 35 % z důvodů, za něž organizace producentů nenese odpovědnost a jimž nemohla zabránit, měla by být hodnota produkce uváděné na trh pro rok 2023 stanovena jako 100 % průměrné hodnoty produkce uvedené na trh v pěti předchozích dvanáctiměsíčních referenčních obdobích, s vyloučením nejnižší a nejvyšší hodnoty, aby se tyto ztráty vyrovnaly. Prahová hodnota činící 65 % hodnoty produkce uvedené na trh v předchozím období, která je stanovena v čl. 23 odst. 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891, není dostatečná k tomu, aby za okolností nepříznivých meteorologických událostí organizace producentů dotčené touto ztrátou hodnoty produkce uvedené na trh dosáhly hospodářské a finanční stability.

| (8) | Členské státy by měly být v roce 2023 rovněž vyňaty z ustanovení čl. 27 odst. 5 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891, pokud jde o jejich povinnost stanovit ve vnitrostátní strategii maximální procentní podíly z provozního fondu, které lze vynaložit na jednotlivé opatření nebo druh akce. |
| --- | --- |

(8)

Členské státy by měly být v roce 2023 rovněž vyňaty z ustanovení čl. 27 odst. 5 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891, pokud jde o jejich povinnost stanovit ve vnitrostátní strategii maximální procentní podíly z provozního fondu, které lze vynaložit na jednotlivé opatření nebo druh akce.

| (9) | Organizace producentů nebo sdružení organizací producentů mohou se souhlasem členských států měnit své operační programy pro následující roky nebo dokonce v průběhu roku provádění, jak je stanoveno v čl. 34 odst. 1 a čl. 34 odst. 2 prvním pododstavci nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891. V zájmu řešení důsledků nepříznivých meteorologických událostí by také měly mít možnost v roce 2023 tato ustanovení dočasně neuplatňovat. |
| --- | --- |

(9)

Organizace producentů nebo sdružení organizací producentů mohou se souhlasem členských států měnit své operační programy pro následující roky nebo dokonce v průběhu roku provádění, jak je stanoveno v čl. 34 odst. 1 a čl. 34 odst. 2 prvním pododstavci nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891. V zájmu řešení důsledků nepříznivých meteorologických událostí by také měly mít možnost v roce 2023 tato ustanovení dočasně neuplatňovat.

| (10) | Aby se upravilo plánování, řízení a provádění schválených operačních programů kvůli nepříznivým meteorologickým událostem, členské státy by měly mít možnost odchylně od čl. 34 odst. 2 druhého pododstavce písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 povolit organizacím producentů, aby v roce 2023 své operační programy zcela nebo zčásti pozastavily. |
| --- | --- |

(10)

Aby se upravilo plánování, řízení a provádění schválených operačních programů kvůli nepříznivým meteorologickým událostem, členské státy by měly mít možnost odchylně od čl. 34 odst. 2 druhého pododstavce písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 povolit organizacím producentů, aby v roce 2023 své operační programy zcela nebo zčásti pozastavily.

| (11) | V souladu s čl. 36 odst. 2 písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 se v případě, že organizace producentů nebo sdružení organizací producentů přestane provádět svůj operační program před koncem jeho plánované doby trvání, nebudou ve prospěch uvedené organizace nebo uvedeného sdružení provedeny žádné další platby na akce prováděné po datu ukončení uvedeného operačního programu. Aby byla zajištěna finanční stabilita organizací producentů, podpora obdržená na způsobilé akce prováděné před ukončením operačního programu se nevrací, pokud organizace producentů nebo sdružení organizací producentů prokáže příslušnému orgánu členského státu, že k ukončení operačního programu došlo v roce 2023 z důvodů spojených s nepříznivými meteorologickými událostmi, jimž dotčená organizace producentů nemohla zabránit a za něž nenese odpovědnost. |
| --- | --- |

(11)

V souladu s čl. 36 odst. 2 písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 se v případě, že organizace producentů nebo sdružení organizací producentů přestane provádět svůj operační program před koncem jeho plánované doby trvání, nebudou ve prospěch uvedené organizace nebo uvedeného sdružení provedeny žádné další platby na akce prováděné po datu ukončení uvedeného operačního programu. Aby byla zajištěna finanční stabilita organizací producentů, podpora obdržená na způsobilé akce prováděné před ukončením operačního programu se nevrací, pokud organizace producentů nebo sdružení organizací producentů prokáže příslušnému orgánu členského státu, že k ukončení operačního programu došlo v roce 2023 z důvodů spojených s nepříznivými meteorologickými událostmi, jimž dotčená organizace producentů nemohla zabránit a za něž nenese odpovědnost.

| (12) | V zájmu zajištění finanční stability organizací producentů by finanční podpora Unie obdržená na víceleté závazky v odvětví ovoce a zeleniny, jako jsou environmentální opatření, neměla být vymáhána a vrácena ve prospěch Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF), jak je stanoveno v čl. 36 odst. 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891, pokud dlouhodobé cíle těchto závazků nebylo možné provést kvůli jejich přerušení v roce 2023 z důvodů spojených s důsledky nepříznivých meteorologických událostí z jara 2023. |
| --- | --- |

(12)

V zájmu zajištění finanční stability organizací producentů by finanční podpora Unie obdržená na víceleté závazky v odvětví ovoce a zeleniny, jako jsou environmentální opatření, neměla být vymáhána a vrácena ve prospěch Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF), jak je stanoveno v čl. 36 odst. 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891, pokud dlouhodobé cíle těchto závazků nebylo možné provést kvůli jejich přerušení v roce 2023 z důvodů spojených s důsledky nepříznivých meteorologických událostí z jara 2023.

| (13) | Vzhledem k nutnosti přijmout okamžitá opatření by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem k nutnosti přijmout okamžitá opatření by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Dočasné odchylky od nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891

1.   Odchylně od čl. 11 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 se v roce 2023 omezení, podle něhož může organizace producentů prodávat produkty pocházejí od producentů, kteří nejsou jejími členy ani členy sdružení organizací producentů, pouze pokud je hospodářská hodnota této činnosti nižší než hodnota její produkce uvedené na trh, nevztahuje na organizace producentů, které jsou postiženy nepříznivými meteorologickými událostmi z jara roku 2023.

2.   Odchylně od čl. 23 odst. 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891, pokud dojde ke snížení hodnoty produktu nejméně o 35 % z důvodu nepříznivých meteorologických událostí z jara 2023, za něž organizace producentů nenese odpovědnost a jimž nemohla zabránit, vychází se z toho, že hodnota produkce uvedené na trh v roce 2023 činí u tohoto produktu 100 % průměrné hodnoty produkce uvedené na trh v pěti předchozích dvanáctiměsíčních referenčních obdobích, s vyloučením nejnižší a nejvyšší hodnoty.

3.   Odchylně od čl. 27 odst. 5 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 se pro rok 2023 povinnost členských států stanovit ve vnitrostátní strategii maximální procentní podíly z provozního fondu, které lze vynaložit na jednotlivé opatření nebo druh akce, neuplatní na organizace producentů nebo sdružení organizací producentů, které jsou postiženy nepříznivými meteorologickými událostmi z jara roku 2023.

4.   Pro rok 2023 se povinnosti členských států a organizací producentů, pokud jde o změny operačních programů, stanovené v čl. 34 odst. 1 a čl. 34 odst. 2 prvním pododstavci nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 nevztahují na organizace producentů nebo sdružení organizací producentů, které jsou postiženy nepříznivými meteorologickými událostmi z jara roku 2023.

5.   Odchylně od čl. 34 odst. 2 druhého pododstavce písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 mohou členské státy pro rok 2023 povolit organizacím producentů, které jsou postiženy nepříznivými meteorologickými událostmi z jara 2023, aby zcela nebo částečně pozastavily své operační programy pro rok 2023.

6.   Odchylně od čl. 36 odst. 2 písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 se pro rok 2023 podpora obdržená na způsobilé akce provedené před ukončením operačního programu nevrací za předpokladu, že k zastavení operačního programu došlo v důsledku nepříznivých meteorologických událostí z jara 2023, za něž organizace producentů nenese odpovědnost a jimž nemohla zabránit.

7.   Odchylně od čl. 36 odst. 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 se finanční podpora Unie na víceleté závazky, jako jsou environmentální opatření, nevymáhá a nevrací ve prospěch EZZF, pokud jejich dlouhodobé cíle a očekávané přínosy nelze v roce 2023 provést, protože tyto závazky byly v roce 2023 přerušeny v důsledku nepříznivých meteorologických událostí z jara 2023.

8.   Organizace producentů prokáže příslušnému orgánu dotčeného členského státu, že jsou splněny podmínky stanovené v předchozích odstavcích.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. srpna 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 ze dne 13. března 2017, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny, a doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o sankce uplatňované v uvedených odvětvích, a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 (Úř. věst. L 138, 25.5.2017, s. 4).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2117 ze dne 2. prosince 2021, kterým se mění nařízení (EU) č. 1308/2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty, nařízení (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, nařízení (EU) č. 251/2014 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků a nařízení (EU) č. 228/2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie (Úř. věst. L 435, 6.12.2021, s. 262).

3

(4)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/2528 ze dne 17. října 2022, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 a zrušují nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 611/2014, (EU) 2015/1366 a (EU) 2016/1149 použitelná na režimy podpory v některých zemědělských odvětvích (Úř. věst. L 328, 22.12.2022, s. 70).

4

---

ROZHODNUTÍ

| 25.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 235/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 235/10

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2023/1977

ze dne 18. září 2023

o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě členů Mezinárodní rady pro olivy, pokud jde o přistoupení Bosny a Hercegoviny k Mezinárodní dohodě o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2015

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2016/1892 (1) byla dne 18. listopadu 2016 jménem Unie podepsána Mezinárodní dohoda o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2015 (dále jen „dohoda“), s výhradou jejího pozdějšího uzavření. Dohoda vstoupila prozatímně v platnost dne 1. ledna 2017 v souladu s čl. 31 odst. 2 uvedené dohody. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2016/1892 (1) byla dne 18. listopadu 2016 jménem Unie podepsána Mezinárodní dohoda o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2015 (dále jen „dohoda“), s výhradou jejího pozdějšího uzavření. Dohoda vstoupila prozatímně v platnost dne 1. ledna 2017 v souladu s čl. 31 odst. 2 uvedené dohody.

| (2) | Dohoda byla schválena jménem Unie dne 17. května 2019 rozhodnutím Rady (EU) 2019/848 (2). |
| --- | --- |

(2)

Dohoda byla schválena jménem Unie dne 17. května 2019 rozhodnutím Rady (EU) 2019/848 (2).

| (3) | Podle článku 29 dohody má Rada členů Mezinárodní rady pro olivy (dále jen „Rada členů“) stanovit podmínky pro přistoupení každé vlády k dohodě. |
| --- | --- |

(3)

Podle článku 29 dohody má Rada členů Mezinárodní rady pro olivy (dále jen „Rada členů“) stanovit podmínky pro přistoupení každé vlády k dohodě.

| (4) | Vláda Bosny a Hercegoviny formálně požádala o přistoupení k dohodě. Rada členů by proto měla být vyzvána, aby na některém ze svých příštích zasedání nebo v rámci postupu přijímání rozhodnutí Radou členů výměnou dopisů stanovila podmínky přistoupení Bosny a Hercegoviny týkající se účastnických podílů v Mezinárodní radě pro olivy a lhůty pro uložení listiny o přistoupení. |
| --- | --- |

(4)

Vláda Bosny a Hercegoviny formálně požádala o přistoupení k dohodě. Rada členů by proto měla být vyzvána, aby na některém ze svých příštích zasedání nebo v rámci postupu přijímání rozhodnutí Radou členů výměnou dopisů stanovila podmínky přistoupení Bosny a Hercegoviny týkající se účastnických podílů v Mezinárodní radě pro olivy a lhůty pro uložení listiny o přistoupení.

| (5) | Vzhledem k tomu, že Bosna a Hercegovina rozvíjí svá odvětví oliv z hlediska spotřeby a hodlá rozvíjet svou produkci, mohlo by její přistoupení k dohodě za určitých podmínek posílit Mezinárodní radu pro olivy, zejména s ohledem na dosažení harmonizace vnitrostátních a mezinárodních právních předpisů týkajících se vlastností olivových produktů, aby se zabránilo překážkám obchodu. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k tomu, že Bosna a Hercegovina rozvíjí svá odvětví oliv z hlediska spotřeby a hodlá rozvíjet svou produkci, mohlo by její přistoupení k dohodě za určitých podmínek posílit Mezinárodní radu pro olivy, zejména s ohledem na dosažení harmonizace vnitrostátních a mezinárodních právních předpisů týkajících se vlastností olivových produktů, aby se zabránilo překážkám obchodu.

| (6) | Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v Radě členů, jelikož rozhodnutí, jež mají být přijata, budou mít právní dopady na Unii tím, že změní rozhodovací rovnováhu v Radě členů v případech, kdy rozhodnutí nejsou přijímána na základě vzájemné dohody podle čl. 10 odst. 4 dohody, |
| --- | --- |

(6)

Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v Radě členů, jelikož rozhodnutí, jež mají být přijata, budou mít právní dopady na Unii tím, že změní rozhodovací rovnováhu v Radě členů v případech, kdy rozhodnutí nejsou přijímána na základě vzájemné dohody podle čl. 10 odst. 4 dohody,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Postoj, který má být zaujat jménem Unie v Radě členů Mezinárodní rady pro olivy na jejím budoucím zasedání, nebo v rámci postupu přijímání rozhodnutí Radou členů výměnou dopisů, pokud jde o podmínky přistoupení vlády Bosny a Hercegoviny k dohodě, je uveden v příloze.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 18. září 2023.

Za Radu

předseda

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1892 ze dne 10. října 2016 o podpisu Mezinárodní dohody o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2015 jménem Evropské unie a jejím prozatímním provádění (Úř. věst. L 293, 28.10.2016, s. 2).

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2019/848 ze dne 17. května 2019 o uzavření Mezinárodní dohody o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2015 jménem Evropské unie (Úř. věst. L 139, 27.5.2019, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

Unie podporuje přistoupení vlády Bosny a Hercegoviny k dohodě na některém z budoucích zasedání Rady členů nebo v rámci postupu přijímání rozhodnutí Radou členů výměnou dopisů, a to za předpokladu, že účastnické podíly Bosny a Hercegoviny se vypočítají podle vzorce uvedeného v článku 11 dohody a že lhůta pro uložení listiny o přistoupení nepřesáhne 18 měsíců od přijetí rozhodnutí Rady členů. Pokud se uložení listiny zpozdí, může Unie v následujících rozhodnutích přijatých Radou členů podpořit prodloužení lhůty pro uložení této listiny.

---

| 25.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 235/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 235/13

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2023/1978

ze dne 21. září 2023

o použitelnosti článku 34 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU na zadávání zakázek na činnosti související s výrobou a velkoobchodním prodejem elektřiny z obnovitelných zdrojů v Německu, s výjimkou elektřiny z obnovitelných zdrojů vyrobené v zařízeních, která byla uvedena do provozu před 1. srpnem 2014 a která jsou stále financována z veřejných zdrojů, a činnosti související s výrobou a velkoobchodním prodejem elektřiny z mořských větrných parků uvedených do provozu po 1. lednu 2012 a podléhajících zákonu o obnovitelných zdrojích energie z roku 2012 (Erneuerbare-Energien-Gesetz) v Německu

(oznámeno pod číslem C(2023) 6271)

(Text s významem pro EHP)

(Pouze německé znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (1), a zejména na čl. 35 odst. 3 uvedené směrnice,

po konzultaci s Poradním výborem pro veřejné zakázky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   SKUTEČNOSTI A POSTUP

SKUTEČNOSTI A POSTUP

| (1) | Dne 13. dubna 2023 podal německý Spolkový svaz energetického a vodního hospodářství (Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V.) (dále jen „BDEW“ nebo „žadatel“) Komisi žádost podle čl. 35 odst. 1 směrnice 2014/25/EU (dále jen „žádost“). Žádost splňuje formální požadavky stanovené v čl. 1 odst. 1 a příloze I prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2016/1804 (2). |
| --- | --- |

(1)

Dne 13. dubna 2023 podal německý Spolkový svaz energetického a vodního hospodářství (Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V.) (dále jen „BDEW“ nebo „žadatel“) Komisi žádost podle čl. 35 odst. 1 směrnice 2014/25/EU (dále jen „žádost“). Žádost splňuje formální požadavky stanovené v čl. 1 odst. 1 a příloze I prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2016/1804 (2).

2

| (2) | Svaz BDEW je sdružení zastupující podniky v německém energetickém a vodohospodářském odvětví, které jsou považovány za zadavatele ve smyslu článku 4 směrnice 2014/25/EU. Tato žádost se týká činností souvisejících s výrobou a velkoobchodním prodejem elektřiny z obnovitelných zdrojů v Německu, s výjimkou elektřiny z obnovitelných zdrojů vyrobené v zařízeních, která byla uvedena do provozu před 1. srpnem 2014 a stále jsou financována z veřejných zdrojů. |
| --- | --- |

(2)

Svaz BDEW je sdružení zastupující podniky v německém energetickém a vodohospodářském odvětví, které jsou považovány za zadavatele ve smyslu článku 4 směrnice 2014/25/EU. Tato žádost se týká činností souvisejících s výrobou a velkoobchodním prodejem elektřiny z obnovitelných zdrojů v Německu, s výjimkou elektřiny z obnovitelných zdrojů vyrobené v zařízeních, která byla uvedena do provozu před 1. srpnem 2014 a stále jsou financována z veřejných zdrojů.

| (3) | K žádosti bylo přiloženo odůvodněné a podložené stanovisko německého Spolkového kartelového úřadu (Bundeskartellamt) ze dne 25. května 2022. Bundeskartellamt v tomto stanovisku důkladně analyzuje podmínky pro použitelnost čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU na dotčenou činnost v souladu s odstavci 2 a 3 uvedeného článku. |
| --- | --- |

(3)

K žádosti bylo přiloženo odůvodněné a podložené stanovisko německého Spolkového kartelového úřadu (Bundeskartellamt) ze dne 25. května 2022. Bundeskartellamt v tomto stanovisku důkladně analyzuje podmínky pro použitelnost čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU na dotčenou činnost v souladu s odstavci 2 a 3 uvedeného článku.

| (4) | V souladu s bodem 1 písm. a) přílohy IV směrnice 2014/25/EU a vzhledem k tomu, že na základě čl. 34 odst. 3 prvního pododstavce uvedené směrnice lze předpokládat volný přístup na trh, musí Komise na základě žádosti do 90 pracovních dnů přijmout prováděcí rozhodnutí. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s bodem 1 písm. a) přílohy IV směrnice 2014/25/EU a vzhledem k tomu, že na základě čl. 34 odst. 3 prvního pododstavce uvedené směrnice lze předpokládat volný přístup na trh, musí Komise na základě žádosti do 90 pracovních dnů přijmout prováděcí rozhodnutí.

| (5) | Dne 16. května 2023 předložil BDEW další argumenty, v nichž vysvětlil, proč považuje některé části analýzy Bundeskartellamtu týkající se vystavení části činnosti výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů hospodářské soutěži v Německu za ne zcela opodstatněné. |
| --- | --- |

(5)

Dne 16. května 2023 předložil BDEW další argumenty, v nichž vysvětlil, proč považuje některé části analýzy Bundeskartellamtu týkající se vystavení části činnosti výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů hospodářské soutěži v Německu za ne zcela opodstatněné.

| (6) | Dne 15. června 2023 předložila společnost Ørsted A/S Komisi žádost podle čl. 35 odst. 1 směrnice 2014/25/EU. Tato žádost se týká výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny z mořských větrných parků v Německu, které byly uvedeny do provozu po 1. lednu 2012 a na které se vztahuje zákon o obnovitelných zdrojích energie (Erneuerbare-Energien-Gesetz, dále jen „EEG“) z roku 2012. Podle čl. 35 odst. 5 směrnice 2014/25/EU se tato žádost nepovažuje za důvod k zahájení nového řízení a vyřizuje se v rámci první žádosti. Komise a BDEW se dohodly, že v důsledku této druhé žádosti bude lhůta pro přijetí prováděcího aktu Komisí stanovena na 25. září 2023. |
| --- | --- |

(6)

Dne 15. června 2023 předložila společnost Ørsted A/S Komisi žádost podle čl. 35 odst. 1 směrnice 2014/25/EU. Tato žádost se týká výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny z mořských větrných parků v Německu, které byly uvedeny do provozu po 1. lednu 2012 a na které se vztahuje zákon o obnovitelných zdrojích energie (Erneuerbare-Energien-Gesetz, dále jen „EEG“) z roku 2012. Podle čl. 35 odst. 5 směrnice 2014/25/EU se tato žádost nepovažuje za důvod k zahájení nového řízení a vyřizuje se v rámci první žádosti. Komise a BDEW se dohodly, že v důsledku této druhé žádosti bude lhůta pro přijetí prováděcího aktu Komisí stanovena na 25. září 2023.

2.   PRÁVNÍ RÁMEC

PRÁVNÍ RÁMEC

| (7) | Pro udělování zakázek na vykonávání činností souvisejících s výrobou a velkoobchodním prodejem elektřiny podle čl. 9 odst. 1 písm. b) směrnice 2014/25/EU se použije uvedená směrnice, pokud není tato činnost předmětem výjimky podle článku 34 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(7)

Pro udělování zakázek na vykonávání činností souvisejících s výrobou a velkoobchodním prodejem elektřiny podle čl. 9 odst. 1 písm. b) směrnice 2014/25/EU se použije uvedená směrnice, pokud není tato činnost předmětem výjimky podle článku 34 uvedené směrnice.

| (8) | V souladu s čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU se zakázky, jejichž účelem je umožnit výkon činnosti, na kterou se tato směrnice vztahuje, na žádost členského státu nebo zadavatele, touto směrnicí neřídí, pokud je v členském státě, kde se vykonává, tato činnost přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. |
| --- | --- |

(8)

V souladu s čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU se zakázky, jejichž účelem je umožnit výkon činnosti, na kterou se tato směrnice vztahuje, na žádost členského státu nebo zadavatele, touto směrnicí neřídí, pokud je v členském státě, kde se vykonává, tato činnost přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup.

| (9) | Přímé vystavení hospodářské soutěži musí být posuzováno na základě objektivních kritérií, která zohledňují specifické vlastnosti dotčeného odvětví. Toto posouzení je však omezeno krátkými platnými lhůtami a potřebou spoléhat se na informace, které má Komise k dispozici. Tyto informace pocházejí buď z již dostupných zdrojů, nebo z informací získaných v souvislosti s žádostí podle článku 35 směrnice 2014/25/EU a nelze je doplnit časově náročnějšími metodami, jako jsou zejména veřejné ankety u dotčených hospodářských subjektů. |
| --- | --- |

(9)

Přímé vystavení hospodářské soutěži musí být posuzováno na základě objektivních kritérií, která zohledňují specifické vlastnosti dotčeného odvětví. Toto posouzení je však omezeno krátkými platnými lhůtami a potřebou spoléhat se na informace, které má Komise k dispozici. Tyto informace pocházejí buď z již dostupných zdrojů, nebo z informací získaných v souvislosti s žádostí podle článku 35 směrnice 2014/25/EU a nelze je doplnit časově náročnějšími metodami, jako jsou zejména veřejné ankety u dotčených hospodářských subjektů.

| (10) | Přímé vystavení hospodářské soutěži na konkrétním trhu by mělo být posouzeno na základě různých kritérií, z nichž žádné není samo o sobě rozhodující. |
| --- | --- |

(10)

Přímé vystavení hospodářské soutěži na konkrétním trhu by mělo být posouzeno na základě různých kritérií, z nichž žádné není samo o sobě rozhodující.

| (11) | Pro účely posouzení, zda jsou příslušné činnosti vystaveny přímé hospodářské soutěži na trzích, jichž se toto rozhodnutí týká, se musí přihlížet k tržnímu podílu hlavních účastníků, jakož i k existenci a rozsahu podpory výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů a jejího velkoobchodního prodeje v Německu prostřednictvím režimů. |
| --- | --- |

(11)

Pro účely posouzení, zda jsou příslušné činnosti vystaveny přímé hospodářské soutěži na trzích, jichž se toto rozhodnutí týká, se musí přihlížet k tržnímu podílu hlavních účastníků, jakož i k existenci a rozsahu podpory výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů a jejího velkoobchodního prodeje v Německu prostřednictvím režimů.

3.   POSOUZENÍ

POSOUZENÍ

| (12) | Cílem tohoto rozhodnutí je stanovit, zda jsou činnosti, na něž se žádost vztahuje, vystaveny na trzích, na které není omezen přístup ve smyslu článku 34 směrnice 2014/25/EU, takové míře hospodářské soutěže, která zajišťuje, že i v případě neexistence disciplíny, kterou zavádějí podrobná pravidla pro zadávání veřejných zakázek stanovená ve směrnici 2014/25/EU, bude zadávání veřejných zakázek za účelem výkonu dotčené činnosti probíhat transparentním a nediskriminačním způsobem založeným na kritériích, která kupujícím umožňují určit řešení, jež je z celkového hlediska ekonomicky nejvýhodnější. |
| --- | --- |

(12)

Cílem tohoto rozhodnutí je stanovit, zda jsou činnosti, na něž se žádost vztahuje, vystaveny na trzích, na které není omezen přístup ve smyslu článku 34 směrnice 2014/25/EU, takové míře hospodářské soutěže, která zajišťuje, že i v případě neexistence disciplíny, kterou zavádějí podrobná pravidla pro zadávání veřejných zakázek stanovená ve směrnici 2014/25/EU, bude zadávání veřejných zakázek za účelem výkonu dotčené činnosti probíhat transparentním a nediskriminačním způsobem založeným na kritériích, která kupujícím umožňují určit řešení, jež je z celkového hlediska ekonomicky nejvýhodnější.

| (13) | Toto rozhodnutí je založeno na právní a skutkové situaci z dubna a června 2023, na informacích předložených svazem BDEW, společností Ørsted a německými orgány a na veřejně dostupných informacích. Může být revidováno, pokud by v případě podstatných změn právní či skutkové situace došlo k tomu, že by podmínky pro použitelnost čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU již nebyly splněny. |
| --- | --- |

(13)

Toto rozhodnutí je založeno na právní a skutkové situaci z dubna a června 2023, na informacích předložených svazem BDEW, společností Ørsted a německými orgány a na veřejně dostupných informacích. Může být revidováno, pokud by v případě podstatných změn právní či skutkové situace došlo k tomu, že by podmínky pro použitelnost čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU již nebyly splněny.

3.1.   Neomezený přístup na trh

Neomezený přístup na trh

| (14) | Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud dotyčný členský stát provedl ve vnitrostátním právu a uplatňuje příslušné právní akty Unie uvedené v příloze III směrnice (EU) 2014/25, která zahrnuje, pokud jde o výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny, směrnici Evropského parlamentu a Rady 2019/944/EU (3). |
| --- | --- |

(14)

Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud dotyčný členský stát provedl ve vnitrostátním právu a uplatňuje příslušné právní akty Unie uvedené v příloze III směrnice (EU) 2014/25, která zahrnuje, pokud jde o výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny, směrnici Evropského parlamentu a Rady 2019/944/EU (3).

3

| (15) | Na základě informací, které má Komise k dispozici, Německo směrnici (EU) 2019/944 provedlo ve vnitrostátním právu a uplatňuje ji. V důsledku toho se přístup na relevantní trh považuje za neomezený v souladu s čl. 34 odst. 3 směrnice 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(15)

Na základě informací, které má Komise k dispozici, Německo směrnici (EU) 2019/944 provedlo ve vnitrostátním právu a uplatňuje ji. V důsledku toho se přístup na relevantní trh považuje za neomezený v souladu s čl. 34 odst. 3 směrnice 2014/25/EU.

3.2.   Posouzení z hlediska hospodářské soutěže

Posouzení z hlediska hospodářské soutěže

3.2.1.   Vymezení relevantního výrobkového trhu

Vymezení relevantního výrobkového trhu

| (16) | Podle BDEW tvoří relevantní výrobkový trh výroba a velkoobchodní prodej elektřiny z konvenčních a obnovitelných zdrojů, s výjimkou elektřiny z obnovitelných zdrojů vyrobené v zařízeních, která byla uvedena do provozu před 1. srpnem 2014 a stále jsou financována z veřejných zdrojů. Podle společnosti Ørsted zahrnuje relevantní trh výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny, na kterou se od roku 2012 vztahuje možnost přímého prodeje nebo od roku 2014 povinnost přímého prodeje. |
| --- | --- |

(16)

Podle BDEW tvoří relevantní výrobkový trh výroba a velkoobchodní prodej elektřiny z konvenčních a obnovitelných zdrojů, s výjimkou elektřiny z obnovitelných zdrojů vyrobené v zařízeních, která byla uvedena do provozu před 1. srpnem 2014 a stále jsou financována z veřejných zdrojů. Podle společnosti Ørsted zahrnuje relevantní trh výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny, na kterou se od roku 2012 vztahuje možnost přímého prodeje nebo od roku 2014 povinnost přímého prodeje.

| (17) | Svaz BDEW upozorňuje (4), že pro všechna zařízení uvedená do provozu po 1. srpnu 2014 je povinný přímý prodej standardní formou prodeje. Zařízení s povinností přímého prodeje si mohou vybrat mezi přímým prodejem s tržní prémií a přímým prodejem bez podpory (tzv. ostatní přímý prodej). Výjimka z povinnosti přímého prodeje existuje pouze pro malá zařízení. U zařízení uvedených do provozu před 1. lednem 2016 se jedná o zařízení do 500 kW, zatímco u zařízení uvedených do provozu od 1. ledna 2016 se jedná o zařízení do 100 kW. Tato malá zařízení se mohou rozhodnout, zda zvolí model pevných výkupních cen nebo přímý prodej. |
| --- | --- |

(17)

Svaz BDEW upozorňuje (4), že pro všechna zařízení uvedená do provozu po 1. srpnu 2014 je povinný přímý prodej standardní formou prodeje. Zařízení s povinností přímého prodeje si mohou vybrat mezi přímým prodejem s tržní prémií a přímým prodejem bez podpory (tzv. ostatní přímý prodej). Výjimka z povinnosti přímého prodeje existuje pouze pro malá zařízení. U zařízení uvedených do provozu před 1. lednem 2016 se jedná o zařízení do 500 kW, zatímco u zařízení uvedených do provozu od 1. ledna 2016 se jedná o zařízení do 100 kW. Tato malá zařízení se mohou rozhodnout, zda zvolí model pevných výkupních cen nebo přímý prodej.

4

| (18) | Pokud jde o zařízení, která jsou stále financována z veřejných prostředků, BDEW uvádí, že „zařízení po ukončení podpory“ jsou ta, která jsou nebo budou vyloučena z podpory po dvaceti letech podpory od 1. ledna 2021. Zařízení s instalovanou kapacitou elektrické energie vyšší než 100 kW, u nichž byla ukončena podpora, musí prodávat elektřinu přímo bez jakékoli podpory (ostatní přímý prodej). Zařízení s instalovanou kapacitou elektrické energie do 100 kW včetně mají možnost volby mezi (nepodporovaným) ostatním přímým prodejem a prodejem provozovateli sítě za výkupní cenu. Tato výkupní cena však nyní činí pouze „roční tržní hodnotu“ sníženou o průměrné prodejní náklady provozovatelů přenosových soustav na elektřinu prodanou provozovateli sítě (5). Německý zákonodárce i Komise proto považují tuto výkupní cenu výhradně za tržní podporu („přechodnou položku“), a nikoli za státní podporu („bez podpory“) (6). S výjimkou malých elektráren se povinnost ostatního přímého prodeje vztahuje na elektrárny, u nichž byla podpora ukončena. |
| --- | --- |

(18)

Pokud jde o zařízení, která jsou stále financována z veřejných prostředků, BDEW uvádí, že „zařízení po ukončení podpory“ jsou ta, která jsou nebo budou vyloučena z podpory po dvaceti letech podpory od 1. ledna 2021. Zařízení s instalovanou kapacitou elektrické energie vyšší než 100 kW, u nichž byla ukončena podpora, musí prodávat elektřinu přímo bez jakékoli podpory (ostatní přímý prodej). Zařízení s instalovanou kapacitou elektrické energie do 100 kW včetně mají možnost volby mezi (nepodporovaným) ostatním přímým prodejem a prodejem provozovateli sítě za výkupní cenu. Tato výkupní cena však nyní činí pouze „roční tržní hodnotu“ sníženou o průměrné prodejní náklady provozovatelů přenosových soustav na elektřinu prodanou provozovateli sítě (5). Německý zákonodárce i Komise proto považují tuto výkupní cenu výhradně za tržní podporu („přechodnou položku“), a nikoli za státní podporu („bez podpory“) (6). S výjimkou malých elektráren se povinnost ostatního přímého prodeje vztahuje na elektrárny, u nichž byla podpora ukončena.

5

6

| (19) | V předchozím rozhodnutí týkajícím se výroby elektřiny v Německu (7) Komise rozlišovala mezi trhem pro výrobu elektřiny z konvenčních zdrojů a trhem pro výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů. Komise nepokládala výrobu elektřiny a její prodej, regulované zákonem o EEG, za součást trhu pro výrobu a první prodej elektřiny vyrobené z konvenčních zdrojů, protože elektřina vyrobená z obnovitelných zdrojů se obvykle neprodává přímo na velkoobchodním trhu, ale nejprve ji zakoupí provozovatelé přenosové soustavy za zákonem stanovené výkupní ceny. |
| --- | --- |

(19)

V předchozím rozhodnutí týkajícím se výroby elektřiny v Německu (7) Komise rozlišovala mezi trhem pro výrobu elektřiny z konvenčních zdrojů a trhem pro výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů. Komise nepokládala výrobu elektřiny a její prodej, regulované zákonem o EEG, za součást trhu pro výrobu a první prodej elektřiny vyrobené z konvenčních zdrojů, protože elektřina vyrobená z obnovitelných zdrojů se obvykle neprodává přímo na velkoobchodním trhu, ale nejprve ji zakoupí provozovatelé přenosové soustavy za zákonem stanovené výkupní ceny.

7

| (20) | V pozdějších rozhodnutích Komise shledala, že výroba elektřiny z konvenčních zdrojů a (alespoň některá) výroba elektřiny z obnovitelných zdrojů jsou součástí stejného trhu. Ve svém rozhodnutí týkajícím se Nizozemska (8) Komise uvedla, že elektřina vyrobená z obnovitelných zdrojů se prodává přímo na trhu a že nizozemský systém SDE+ podporuje konkurenční nabídky, zatímco konkurenti se snaží minimalizovat své náklady (proto dostávají výkupní příplatek). Ve svém rozhodnutí týkajícím se Itálie (9) Komise poznamenala, že novější systémy výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů byly předmětem nabídkového řízení s vysokým počtem žadatelů. Ve svém rozhodnutí týkajícím se Litvy (10) Komise uvedla, že elektřina vyrobená v rámci třetího režimu podpory získala prémiovou podporu stanovenou na základě konkurenčního nabídkového řízení, a konstatovala, že je součástí stejného trhu jako výroba elektřiny z konvenčních zdrojů. V roce 2022 ve věci Dánska (11) Komise zjistila, že přidělování veřejných finančních prostředků podléhá hospodářské soutěži prostřednictvím nabídkového řízení, které sankcionuje chování výrobců elektřiny z obnovitelných zdrojů, pokud jde o jejich politiku v oblasti zadávání zakázek. V důsledku toho dospěla k závěru, že zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, která byla předmětem žádosti, patří na stejný trh jako zařízení na výrobu elektřiny z konvenčních zdrojů. |
| --- | --- |

(20)

V pozdějších rozhodnutích Komise shledala, že výroba elektřiny z konvenčních zdrojů a (alespoň některá) výroba elektřiny z obnovitelných zdrojů jsou součástí stejného trhu. Ve svém rozhodnutí týkajícím se Nizozemska (8) Komise uvedla, že elektřina vyrobená z obnovitelných zdrojů se prodává přímo na trhu a že nizozemský systém SDE+ podporuje konkurenční nabídky, zatímco konkurenti se snaží minimalizovat své náklady (proto dostávají výkupní příplatek). Ve svém rozhodnutí týkajícím se Itálie (9) Komise poznamenala, že novější systémy výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů byly předmětem nabídkového řízení s vysokým počtem žadatelů. Ve svém rozhodnutí týkajícím se Litvy (10) Komise uvedla, že elektřina vyrobená v rámci třetího režimu podpory získala prémiovou podporu stanovenou na základě konkurenčního nabídkového řízení, a konstatovala, že je součástí stejného trhu jako výroba elektřiny z konvenčních zdrojů. V roce 2022 ve věci Dánska (11) Komise zjistila, že přidělování veřejných finančních prostředků podléhá hospodářské soutěži prostřednictvím nabídkového řízení, které sankcionuje chování výrobců elektřiny z obnovitelných zdrojů, pokud jde o jejich politiku v oblasti zadávání zakázek. V důsledku toho dospěla k závěru, že zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, která byla předmětem žádosti, patří na stejný trh jako zařízení na výrobu elektřiny z konvenčních zdrojů.

8

9

10

11

| (21) | Bundeskartellamt ve svém stanovisku (12) uvádí, že od začátku roku 2012 do konce roku 2020 bylo instalováno přibližně 65 GW výrobní kapacity podporované v rámci zákona o EEG, což představuje polovinu kapacity podporované v rámci zákona o EEG a čtvrtinu celkové výrobní kapacity v Německu. V roce 2020 činil podíl elektřiny podporované podle zákona o EEG přibližně 20 % celkové výroby elektřiny v Německu. Vyplacené částky v rámci zákona o EEG se zvýšily jen mírně, protože stále více výrobních zařízení se rozhodlo prodávat svou produkci na trhu („přímý prodej“) namísto získávání pevně stanovené prémie. Pokud jde o vymezení výrobkového trhu, Bundeskartellamt ve své antimonopolní rozhodovací praxi opakovaně zastával názor, že elektřina podléhající zákonu o EEG je samostatným trhem (13). |
| --- | --- |

(21)

Bundeskartellamt ve svém stanovisku (12) uvádí, že od začátku roku 2012 do konce roku 2020 bylo instalováno přibližně 65 GW výrobní kapacity podporované v rámci zákona o EEG, což představuje polovinu kapacity podporované v rámci zákona o EEG a čtvrtinu celkové výrobní kapacity v Německu. V roce 2020 činil podíl elektřiny podporované podle zákona o EEG přibližně 20 % celkové výroby elektřiny v Německu. Vyplacené částky v rámci zákona o EEG se zvýšily jen mírně, protože stále více výrobních zařízení se rozhodlo prodávat svou produkci na trhu („přímý prodej“) namísto získávání pevně stanovené prémie. Pokud jde o vymezení výrobkového trhu, Bundeskartellamt ve své antimonopolní rozhodovací praxi opakovaně zastával názor, že elektřina podléhající zákonu o EEG je samostatným trhem (13).

12

13

| (22) | Komise konstatuje, že výroba elektřiny z obnovitelných zdrojů je v Německu podporována řadou režimů s odlišnými vlastnostmi. |
| --- | --- |

(22)

Komise konstatuje, že výroba elektřiny z obnovitelných zdrojů je v Německu podporována řadou režimů s odlišnými vlastnostmi.

| (23) | Vzhledem k rozmanitosti režimů podpory výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů v Německu bude trh pro účely analýzy v těchto bodech odůvodnění rozdělen na zařízení, která mohou získat odměnu nezávislou na tržních cenách (pevná výkupní cena, příplatek za elektřinu pro nájemce), a na zařízení, která získávají odměnu vázanou na tržní ceny (přímý prodej se zákonem stanovenou použitelnou hodnotou, přímý prodej s použitelnou hodnotou stanovenou prostřednictvím nabídkových řízení, staré elektrárny, které již nedostávají dotace, a ostatní přímý prodej). Tento přístup je v souladu s rozhodnutím Komise o výjimce 2012/218/EU týkajícím se německého trhu s elektřinou, v němž Komise shledala, že existence zákonem stanovených výkupních cen je klíčovým prvkem při analýze vystavení elektřiny podléhající zákonu o EEG hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(23)

Vzhledem k rozmanitosti režimů podpory výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů v Německu bude trh pro účely analýzy v těchto bodech odůvodnění rozdělen na zařízení, která mohou získat odměnu nezávislou na tržních cenách (pevná výkupní cena, příplatek za elektřinu pro nájemce), a na zařízení, která získávají odměnu vázanou na tržní ceny (přímý prodej se zákonem stanovenou použitelnou hodnotou, přímý prodej s použitelnou hodnotou stanovenou prostřednictvím nabídkových řízení, staré elektrárny, které již nedostávají dotace, a ostatní přímý prodej). Tento přístup je v souladu s rozhodnutím Komise o výjimce 2012/218/EU týkajícím se německého trhu s elektřinou, v němž Komise shledala, že existence zákonem stanovených výkupních cen je klíčovým prvkem při analýze vystavení elektřiny podléhající zákonu o EEG hospodářské soutěži.

3.2.2.   Vymezení relevantního zeměpisného trhu

Vymezení relevantního zeměpisného trhu

| (24) | Podle BDEW by na základě rozhodovací praxe Komise měl být relevantní zeměpisný trh vymezen jako vnitrostátní, zahrnující území Spolkové republiky Německo (14). |
| --- | --- |

(24)

Podle BDEW by na základě rozhodovací praxe Komise měl být relevantní zeměpisný trh vymezen jako vnitrostátní, zahrnující území Spolkové republiky Německo (14).

14

| (25) | Pokud jde o zeměpisný trh, Komise ve své předchozí praxi (15) zastávala názor, že trh s výrobou elektřiny má celostátní působnost. Stanovisko žadatele je v souladu s touto praxí Komise. |
| --- | --- |

(25)

Pokud jde o zeměpisný trh, Komise ve své předchozí praxi (15) zastávala názor, že trh s výrobou elektřiny má celostátní působnost. Stanovisko žadatele je v souladu s touto praxí Komise.

15

| (26) | Vzhledem k tomu, že není uveden jiný rozsah zeměpisného trhu, lze mít za to, že pro účely posouzení podle tohoto rozhodnutí, a aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, zeměpisný rozsah výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny z obnovitelných zdrojů zahrnuje území Německa. |
| --- | --- |

(26)

Vzhledem k tomu, že není uveden jiný rozsah zeměpisného trhu, lze mít za to, že pro účely posouzení podle tohoto rozhodnutí, a aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, zeměpisný rozsah výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny z obnovitelných zdrojů zahrnuje území Německa.

3.2.3.   Analýza trhu

Analýza trhu

3.2.3.1.   Podíly na trhu a celkové hodnocení trhu výroby elektřiny v Německu

Podíly na trhu a celkové hodnocení trhu výroby elektřiny v Německu

| (27) | Komise provede analýzu výroby elektřiny a velkoobchodního trhu s elektřinou v Německu na základě dostupných údajů o výrobě elektřiny z konvenčních a obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

(27)

Komise provede analýzu výroby elektřiny a velkoobchodního trhu s elektřinou v Německu na základě dostupných údajů o výrobě elektřiny z konvenčních a obnovitelných zdrojů.

| (28) | Bundeskartellamt ve své výroční zprávě o trhu s výrobou elektřiny z konvenčních zdrojů uvádí přehled tržních podílů. V období 2019–2021 byly roční tržní podíly pěti největších konvenčních výrobců elektřiny poměrně stabilní: RWE (26 %, 25,3 %, 26,1 %), LEAG (16,2 %, 14,9 %, 15,7 %), EnBW (12,7 %, 9,9 %, 11,4 %), EON (8,8 %, 9,6 %, 9,2 %) a Vattenfall (6,4 %, 5,6 %, 4,5 %). Pouze dvě z těchto společností, EnBW a Vattenfall, jsou zadavateli. Společnost Ørsted měla v letech 2020, 2021 a 2022 na kombinovaném trhu výroby elektřiny z konvenčních a obnovitelných zdrojů podíl na trhu nižší než 1 % (16). |
| --- | --- |

(28)

Bundeskartellamt ve své výroční zprávě o trhu s výrobou elektřiny z konvenčních zdrojů uvádí přehled tržních podílů. V období 2019–2021 byly roční tržní podíly pěti největších konvenčních výrobců elektřiny poměrně stabilní: RWE (26 %, 25,3 %, 26,1 %), LEAG (16,2 %, 14,9 %, 15,7 %), EnBW (12,7 %, 9,9 %, 11,4 %), EON (8,8 %, 9,6 %, 9,2 %) a Vattenfall (6,4 %, 5,6 %, 4,5 %). Pouze dvě z těchto společností, EnBW a Vattenfall, jsou zadavateli. Společnost Ørsted měla v letech 2020, 2021 a 2022 na kombinovaném trhu výroby elektřiny z konvenčních a obnovitelných zdrojů podíl na trhu nižší než 1 % (16).

16

| (29) | Názvy a tržní podíly tří největších výrobců elektřiny z obnovitelných zdrojů nejsou veřejně dostupné. To je částečně způsobeno vysokým počtem subjektů působících na trhu s elektřinou z obnovitelných zdrojů energie. |
| --- | --- |

(29)

Názvy a tržní podíly tří největších výrobců elektřiny z obnovitelných zdrojů nejsou veřejně dostupné. To je částečně způsobeno vysokým počtem subjektů působících na trhu s elektřinou z obnovitelných zdrojů energie.

| (30) | Bundeskartellamt stanovil, že tržní podíly pěti výše uvedených společností s nejvyššími tržbami v oblasti výroby elektřiny z konvenčních zdrojů činí pro objem výroby podporované v rámci zákona o EEG pro tržní oblast Německa v roce 2021 dohromady přibližně 6,4 % (17). |
| --- | --- |

(30)

Bundeskartellamt stanovil, že tržní podíly pěti výše uvedených společností s nejvyššími tržbami v oblasti výroby elektřiny z konvenčních zdrojů činí pro objem výroby podporované v rámci zákona o EEG pro tržní oblast Německa v roce 2021 dohromady přibližně 6,4 % (17).

17

| (31) | Podle BDEW lze předpokládat, že tržní podíly výrobců elektřiny z obnovitelných zdrojů jsou relativně malé a že žádný z nich nemá více než 10 % podíl na trhu. |
| --- | --- |

(31)

Podle BDEW lze předpokládat, že tržní podíly výrobců elektřiny z obnovitelných zdrojů jsou relativně malé a že žádný z nich nemá více než 10 % podíl na trhu.

| (32) | Bundeskartellamt ve svém stanovisku (18) uvádí, že obecně ve velkoobchodním prodeji elektřiny v Německu převládá účinný konkurenční tlak a že signály velkoobchodních cen jsou výsledkem účinné hospodářské soutěže. Komise proto uznává existenci konkurenčního tlaku ze strany výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny z konvenčních zdrojů na výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny z obnovitelných zdrojů, který je předmětem podrobnější analýzy režimů podpory elektřiny z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

(32)

Bundeskartellamt ve svém stanovisku (18) uvádí, že obecně ve velkoobchodním prodeji elektřiny v Německu převládá účinný konkurenční tlak a že signály velkoobchodních cen jsou výsledkem účinné hospodářské soutěže. Komise proto uznává existenci konkurenčního tlaku ze strany výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny z konvenčních zdrojů na výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny z obnovitelných zdrojů, který je předmětem podrobnější analýzy režimů podpory elektřiny z obnovitelných zdrojů.

18

3.2.3.2.   Zařízení na výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny z obnovitelných zdrojů, která mohou získat odměnu nezávislou na tržních cenách (tj. na které se vztahuje pevná výkupní cena (19)
  a příplatek za elektřinu pro nájemce) (20)

Zařízení na výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny z obnovitelných zdrojů, která mohou získat odměnu nezávislou na tržních cenách (tj. na které se vztahuje pevná výkupní cena

19

a příplatek za elektřinu pro nájemce)

20

| (33) | Zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů uvedená do provozu mezi 1. lednem 2012 a 1. srpnem 2014 jsou osvobozena od povinnosti přímého prodeje a mohou využít možnosti pevných výkupních cen. Podle Bundeskartellamtu dostávají tato zařízení pevnou odměnu od netržního subjektu (provozovatelů přenosové soustavy) a nepodílejí se na žádné tržní činnosti. V souladu s analýzou, kterou Komise provedla ve svém rozhodnutí z roku 2012 týkajícím se výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v Německu, nelze tyto elektrárny považovat za vystavené hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(33)

Zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů uvedená do provozu mezi 1. lednem 2012 a 1. srpnem 2014 jsou osvobozena od povinnosti přímého prodeje a mohou využít možnosti pevných výkupních cen. Podle Bundeskartellamtu dostávají tato zařízení pevnou odměnu od netržního subjektu (provozovatelů přenosové soustavy) a nepodílejí se na žádné tržní činnosti. V souladu s analýzou, kterou Komise provedla ve svém rozhodnutí z roku 2012 týkajícím se výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v Německu, nelze tyto elektrárny považovat za vystavené hospodářské soutěži.

| (34) | Malé elektrárny uvedené do provozu dne 1. srpna 2014 nebo později (tj. elektrárny s výkonem menším než 100 kW, nebo pokud byly uvedeny do provozu do konce roku 2015, menším než 500 kW) jsou osvobozeny od povinnosti přímého prodeje a mohou využít možnosti pevných výkupních cen. Podle Bundeskartellamtu dostávají tato zařízení pevnou odměnu od netržního subjektu a nepodílejí se na žádné tržní činnosti. V souladu s analýzou, kterou Komise provedla ve svém rozhodnutí z roku 2012 týkajícím se výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v Německu, nelze tyto elektrárny považovat za vystavené hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(34)

Malé elektrárny uvedené do provozu dne 1. srpna 2014 nebo později (tj. elektrárny s výkonem menším než 100 kW, nebo pokud byly uvedeny do provozu do konce roku 2015, menším než 500 kW) jsou osvobozeny od povinnosti přímého prodeje a mohou využít možnosti pevných výkupních cen. Podle Bundeskartellamtu dostávají tato zařízení pevnou odměnu od netržního subjektu a nepodílejí se na žádné tržní činnosti. V souladu s analýzou, kterou Komise provedla ve svém rozhodnutí z roku 2012 týkajícím se výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v Německu, nelze tyto elektrárny považovat za vystavené hospodářské soutěži.

| (35) | Pokud jde o „příplatek za elektřinu pro nájemce“ neboli elektřinu, kterou provozovatel elektrárny neprodává svým nájemcům, podle Bundeskartellamtu se provozovatel elektrárny rozhodne pro příplatek za elektřinu pro nájemce pouze tehdy, pokud to představuje další finanční přínos. Automaticky se tak jedná o dotovanější variantu. Bundeskartellamt dospěl k závěru, že elektrárny na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se nevztahuje „příplatek za elektřinu pro nájemce“, nejsou přímo vystaveny hospodářské soutěži. Komise nenachází prvky, které by umožnily odchýlit se od tohoto závěru. |
| --- | --- |

(35)

Pokud jde o „příplatek za elektřinu pro nájemce“ neboli elektřinu, kterou provozovatel elektrárny neprodává svým nájemcům, podle Bundeskartellamtu se provozovatel elektrárny rozhodne pro příplatek za elektřinu pro nájemce pouze tehdy, pokud to představuje další finanční přínos. Automaticky se tak jedná o dotovanější variantu. Bundeskartellamt dospěl k závěru, že elektrárny na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se nevztahuje „příplatek za elektřinu pro nájemce“, nejsou přímo vystaveny hospodářské soutěži. Komise nenachází prvky, které by umožnily odchýlit se od tohoto závěru.

| (36) | Pro účely tohoto rozhodnutí, a aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, je třeba výše popsané faktory považovat za ukazatel toho, že výroba a velkoobchodní prodej elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahují výkupní ceny a příplatek za elektřinu pro nájemce, v Německu nejsou vystaveny hospodářské soutěži. Jelikož podmínky stanovené v článku 34 směrnice 2014/25/EU nejsou splněny, mělo by být stanoveno, že směrnice 2014/25/EU by se měla nadále vztahovat na zakázky, které mají za cíl umožnit provozování daných činností v Německu. |
| --- | --- |

(36)

Pro účely tohoto rozhodnutí, a aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, je třeba výše popsané faktory považovat za ukazatel toho, že výroba a velkoobchodní prodej elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahují výkupní ceny a příplatek za elektřinu pro nájemce, v Německu nejsou vystaveny hospodářské soutěži. Jelikož podmínky stanovené v článku 34 směrnice 2014/25/EU nejsou splněny, mělo by být stanoveno, že směrnice 2014/25/EU by se měla nadále vztahovat na zakázky, které mají za cíl umožnit provozování daných činností v Německu.

3.2.3.3.   Elektrárny na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, které dostávají odměnu vázanou na tržní ceny (tj. na které se vztahuje přímý prodej se zákonem stanovenou použitelnou hodnotou (21)
  , přímý prodej s použitelnou hodnotou stanovenou prostřednictvím nabídkových řízení (22)
  , staré elektrárny na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, které již nedostávají dotace (23)
  , a elektrárny na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje ostatní přímý prodej (24))

Elektrárny na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, které dostávají odměnu vázanou na tržní ceny (tj. na které se vztahuje přímý prodej se zákonem stanovenou použitelnou hodnotou

21

, přímý prodej s použitelnou hodnotou stanovenou prostřednictvím nabídkových řízení

22

, staré elektrárny na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, které již nedostávají dotace

23

, a elektrárny na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje ostatní přímý prodej

24

| (37) | Provozovatelé elektráren podle zákona o EEG, na které se vztahuje přímý prodej se zákonem stanovenou použitelnou hodnotou, generují příjmy z:






  — | prodeje elektřiny třetím stranám (ve výši nákupní ceny zaplacené za množství zařazené do bilanční skupiny). Tento prodej je bez regulačních požadavků na cenu. Třetí strana nemusí být provozovatelem sítě. Prodej se tedy uskutečňuje na velkoobchodním trhu, |
| --- | --- | --- |

(37)

Provozovatelé elektráren podle zákona o EEG, na které se vztahuje přímý prodej se zákonem stanovenou použitelnou hodnotou, generují příjmy z:

—

prodeje elektřiny třetím stranám (ve výši nákupní ceny zaplacené za množství zařazené do bilanční skupiny). Tento prodej je bez regulačních požadavků na cenu. Třetí strana nemusí být provozovatelem sítě. Prodej se tedy uskutečňuje na velkoobchodním trhu,

| — | tržní prémie, kterou provozovatel elektrárny platí provozovateli sítě za každou dodanou kWh. To podléhá omezení pro elektrárny uvedené do provozu od 1. srpna 2014: pokud je hodnota na denním spotovém trhu burzy EPEX záporná po dobu alespoň šesti po sobě jdoucích hodin, hodnota, která se použije, a tím i tržní prémie pro celé toto období, se sníží na nulu. Pro zařízení nově uvedená do provozu nebo se zakázkou nově zadanou od 1. ledna 2021 byla příslušná doba zkrácena na čtyři hodiny. U všech elektráren na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů energie, které budou uvedeny do provozu nebo se zadanou zakázkou podle zákona o EEG od 1. ledna 2023, se tato doba postupně sníží ze čtyř hodin v roce 2023 na jednu hodinu v roce 2027. Tržní prémie je samostatným platebním nárokem provozovatele elektrárny podle zákona o EEG vůči provozovateli sítě. Pro zařízení uvedená do provozu od 1. srpna 2014 se vypočítá jako rozdíl mezi „použitelnou hodnotou“ („anzulegender Wert“, AW), která se použije na zařízení, a „měsíční tržní hodnotou“ („Monatsmarktwert“, MW) podle vzorce MP = AW – MW. |
| --- | --- |

—

tržní prémie, kterou provozovatel elektrárny platí provozovateli sítě za každou dodanou kWh. To podléhá omezení pro elektrárny uvedené do provozu od 1. srpna 2014: pokud je hodnota na denním spotovém trhu burzy EPEX záporná po dobu alespoň šesti po sobě jdoucích hodin, hodnota, která se použije, a tím i tržní prémie pro celé toto období, se sníží na nulu. Pro zařízení nově uvedená do provozu nebo se zakázkou nově zadanou od 1. ledna 2021 byla příslušná doba zkrácena na čtyři hodiny. U všech elektráren na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů energie, které budou uvedeny do provozu nebo se zadanou zakázkou podle zákona o EEG od 1. ledna 2023, se tato doba postupně sníží ze čtyř hodin v roce 2023 na jednu hodinu v roce 2027. Tržní prémie je samostatným platebním nárokem provozovatele elektrárny podle zákona o EEG vůči provozovateli sítě. Pro zařízení uvedená do provozu od 1. srpna 2014 se vypočítá jako rozdíl mezi „použitelnou hodnotou“ („anzulegender Wert“, AW), která se použije na zařízení, a „měsíční tržní hodnotou“ („Monatsmarktwert“, MW) podle vzorce MP = AW – MW.

| (38) | Bundeskartellamt ve svém stanovisku uvádí, že s ohledem na konkrétní praktické a ekonomické důsledky je rozhodující, že tržní prémie vyrovnává rozdíl mezi použitelnou hodnotou pro konkrétní elektrárny a tržní hodnotou příslušné technologie. Protože nemůže být záporná, má rostoucí vliv na zisk provozovatele elektrárny, pokud je kladná, tj. pokud je použitelná hodnota specifická pro elektrárnu vyšší než odpovídající tržní hodnota. Bundeskartellamt provedl analýzu obou hodnot za 23 měsíců od května 2020 do dubna 2022. Od 1. ledna 2021 byly použitelné hodnoty stanoveny zákonem a v průběhu času se snižují tempem 0,5 až 1,5 % ročně. Přinejmenším zhruba do poloviny roku 2021 byly použitelné hodnoty většinou výrazně nad příslušnými tržními hodnotami posledních dvanácti měsíců. To znamenalo, že byla vyplácena odpovídající vysoká tržní prémie, která izolovala dotyčné elektrárny na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů energie od účinných tržních a konkurenčních sil ostatních způsobů výroby elektřiny. Elektrárny, jejichž použitelná hodnota pro ně specifická převyšuje běžnou tržní hodnotu a které jsou následně podporovány zákonem stanovenou tržní prémií, nejsou proto podle názoru Bundeskartellamtu vystaveny přímé hospodářské soutěži ze strany jiných elektráren. |
| --- | --- |

(38)

Bundeskartellamt ve svém stanovisku uvádí, že s ohledem na konkrétní praktické a ekonomické důsledky je rozhodující, že tržní prémie vyrovnává rozdíl mezi použitelnou hodnotou pro konkrétní elektrárny a tržní hodnotou příslušné technologie. Protože nemůže být záporná, má rostoucí vliv na zisk provozovatele elektrárny, pokud je kladná, tj. pokud je použitelná hodnota specifická pro elektrárnu vyšší než odpovídající tržní hodnota. Bundeskartellamt provedl analýzu obou hodnot za 23 měsíců od května 2020 do dubna 2022. Od 1. ledna 2021 byly použitelné hodnoty stanoveny zákonem a v průběhu času se snižují tempem 0,5 až 1,5 % ročně. Přinejmenším zhruba do poloviny roku 2021 byly použitelné hodnoty většinou výrazně nad příslušnými tržními hodnotami posledních dvanácti měsíců. To znamenalo, že byla vyplácena odpovídající vysoká tržní prémie, která izolovala dotyčné elektrárny na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů energie od účinných tržních a konkurenčních sil ostatních způsobů výroby elektřiny. Elektrárny, jejichž použitelná hodnota pro ně specifická převyšuje běžnou tržní hodnotu a které jsou následně podporovány zákonem stanovenou tržní prémií, nejsou proto podle názoru Bundeskartellamtu vystaveny přímé hospodářské soutěži ze strany jiných elektráren.

| (39) | Při pohledu na konkrétní technologie Bundeskartellamt zjistil, že až do poloviny roku 2021 byly v některých měsících citelně nižší než tržní hodnota EPEX pouze použitelné hodnoty jednotlivých nových elektráren na hydroelektrickou energii a skládkový plyn. To se týkalo vodních elektráren s výkonem nad 50 MW v září 2020 a od listopadu 2020, vodních elektráren s výkonem od 20 MW do 50 MW v září 2020 a od prosince 2020 a vodních elektráren s výkonem od 10 MW do 20 MW v lednu a dubnu 2021. To se týkalo také elektráren na skládkový plyn s kapacitou 1 MW až 5 MW v září 2020 a od prosince 2020 a elektráren na skládkový plyn s kapacitou 5 MW a více v listopadu 2020. Totéž platí pro větrná zařízení na moři. Od poloviny roku 2021 klesl velký počet použitelných hodnot pod příslušné měsíční tržní hodnoty a od konce roku 2021 se to týká naprosté většiny použitelných hodnot. |
| --- | --- |

(39)

Při pohledu na konkrétní technologie Bundeskartellamt zjistil, že až do poloviny roku 2021 byly v některých měsících citelně nižší než tržní hodnota EPEX pouze použitelné hodnoty jednotlivých nových elektráren na hydroelektrickou energii a skládkový plyn. To se týkalo vodních elektráren s výkonem nad 50 MW v září 2020 a od listopadu 2020, vodních elektráren s výkonem od 20 MW do 50 MW v září 2020 a od prosince 2020 a vodních elektráren s výkonem od 10 MW do 20 MW v lednu a dubnu 2021. To se týkalo také elektráren na skládkový plyn s kapacitou 1 MW až 5 MW v září 2020 a od prosince 2020 a elektráren na skládkový plyn s kapacitou 5 MW a více v listopadu 2020. Totéž platí pro větrná zařízení na moři. Od poloviny roku 2021 klesl velký počet použitelných hodnot pod příslušné měsíční tržní hodnoty a od konce roku 2021 se to týká naprosté většiny použitelných hodnot.

| (40) | Pokud by se tento trend stabilizoval, neměla by podle Bundeskartellamtu tržní prémie pro tyto elektrárny již žádný ekonomický efekt; proto by působily bez omezení za konkurenčních tržních podmínek a byly by vystaveny účinné hospodářské soutěži. Bundeskartellamt by však takový stabilní trend předpokládal pouze v případě, že by použitelná hodnota pro konkrétní elektrárnu na vhodnou dobu klesla pod tržní hodnotu (nebo odpovídající, ale výhledový index smlouvy o nákupu elektřiny). Toto období by mělo trvat 12 po sobě jdoucích měsíců. Komise souhlasí s Bundeskartellamtem, že je vhodné spojit přímé vystavení této činnosti hospodářské soutěži se skutečností, že použitelná hodnota specifická pro danou elektrárnu klesla pod tržní hodnotu (nebo odpovídající, ale výhledový index smlouvy o nákupu elektřiny) po dobu 12 po sobě jdoucích měsíců. |
| --- | --- |

(40)

Pokud by se tento trend stabilizoval, neměla by podle Bundeskartellamtu tržní prémie pro tyto elektrárny již žádný ekonomický efekt; proto by působily bez omezení za konkurenčních tržních podmínek a byly by vystaveny účinné hospodářské soutěži. Bundeskartellamt by však takový stabilní trend předpokládal pouze v případě, že by použitelná hodnota pro konkrétní elektrárnu na vhodnou dobu klesla pod tržní hodnotu (nebo odpovídající, ale výhledový index smlouvy o nákupu elektřiny). Toto období by mělo trvat 12 po sobě jdoucích měsíců. Komise souhlasí s Bundeskartellamtem, že je vhodné spojit přímé vystavení této činnosti hospodářské soutěži se skutečností, že použitelná hodnota specifická pro danou elektrárnu klesla pod tržní hodnotu (nebo odpovídající, ale výhledový index smlouvy o nákupu elektřiny) po dobu 12 po sobě jdoucích měsíců.

| (41) | Pokud jde o přímý prodej s použitelnou hodnotou stanovenou prostřednictvím nabídkových řízení, jsou podle Bundeskartellamtu některé rysy společné všem nabídkovým řízením. Nabídková řízení podle zákona o EEG se vyznačují strukturou nabídek malého rozsahu. Výše jednotlivých nabídek je v porovnání s poptávkou v daném nabídkovém řízení malá a zdaleka nedosahuje prahové hodnoty pro předpoklad dominantního postavení na trhu podle německého kartelového práva. Za těmito nabídkami stojí dostatečně malá a v případě větrných elektráren na souši a solárních elektráren téměř atomistická dodavatelská struktura. Zadavatelem veřejné zakázky je Spolková republika Německo, která sama není aktivním uchazečem. |
| --- | --- |

(41)

Pokud jde o přímý prodej s použitelnou hodnotou stanovenou prostřednictvím nabídkových řízení, jsou podle Bundeskartellamtu některé rysy společné všem nabídkovým řízením. Nabídková řízení podle zákona o EEG se vyznačují strukturou nabídek malého rozsahu. Výše jednotlivých nabídek je v porovnání s poptávkou v daném nabídkovém řízení malá a zdaleka nedosahuje prahové hodnoty pro předpoklad dominantního postavení na trhu podle německého kartelového práva. Za těmito nabídkami stojí dostatečně malá a v případě větrných elektráren na souši a solárních elektráren téměř atomistická dodavatelská struktura. Zadavatelem veřejné zakázky je Spolková republika Německo, která sama není aktivním uchazečem.

| (42) | Bundeskartellamt dodává, že v případě všech obnovitelných zdrojů energie je z důvodů politiky v oblasti klimatu a na pozadí odpovídajících politických cílů a specifikací pro jejich rozšíření cílem režimu nabídkových řízení rozšíření nabídky elektřiny z obnovitelných zdrojů energie a odpovídající vysoká poptávka po způsobilých projektech. Skutečná a potenciální nabídka uchazečů v nabídkových řízeních naopak závisí mimo jiné na dostupnosti odpovídajících pozemků pro nové projekty. Nabídky týkající se stávajících elektráren jsou v současné době prakticky relevantní pouze v odvětví biomasy. V případě větrných elektráren na souši již existují nabídky na podstatně technicky vylepšené elektrárny ve stejné lokalitě (repowering). Nabídky na nové elektrárny jsou možné po celou dobu a v praxi jsou nejvýznamnější. Vstup na trh usnadňuje také skutečnost, že dodávky elektřiny z obnovitelných zdrojů se nevyznačují intenzivním nasazením místních zaměstnanců. Hospodářská soutěž týkající se použitelných hodnot pro podporu výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie navíc není tržní soutěží. Přidělení zakázky nezakládá monopolní nebo dominantní postavení na navazujícím trhu, protože prodej vyrobené elektřiny na velkoobchodním trhu probíhá v konkurenčním prostředí za ceny stanovené tržními mechanismy. |
| --- | --- |

(42)

Bundeskartellamt dodává, že v případě všech obnovitelných zdrojů energie je z důvodů politiky v oblasti klimatu a na pozadí odpovídajících politických cílů a specifikací pro jejich rozšíření cílem režimu nabídkových řízení rozšíření nabídky elektřiny z obnovitelných zdrojů energie a odpovídající vysoká poptávka po způsobilých projektech. Skutečná a potenciální nabídka uchazečů v nabídkových řízeních naopak závisí mimo jiné na dostupnosti odpovídajících pozemků pro nové projekty. Nabídky týkající se stávajících elektráren jsou v současné době prakticky relevantní pouze v odvětví biomasy. V případě větrných elektráren na souši již existují nabídky na podstatně technicky vylepšené elektrárny ve stejné lokalitě (repowering). Nabídky na nové elektrárny jsou možné po celou dobu a v praxi jsou nejvýznamnější. Vstup na trh usnadňuje také skutečnost, že dodávky elektřiny z obnovitelných zdrojů se nevyznačují intenzivním nasazením místních zaměstnanců. Hospodářská soutěž týkající se použitelných hodnot pro podporu výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie navíc není tržní soutěží. Přidělení zakázky nezakládá monopolní nebo dominantní postavení na navazujícím trhu, protože prodej vyrobené elektřiny na velkoobchodním trhu probíhá v konkurenčním prostředí za ceny stanovené tržními mechanismy.

| (43) | V předchozích rozhodnutích (25) Komise rozhodla, že existence nabídkových řízení pro určení výše podpory režimů elektřiny z obnovitelných zdrojů je důležitým faktorem pro určení přímého vystavení hospodářské soutěži. V tomto případě týkajícím se Německa Bundeskartellamt sice uznává rozhodovací praxi Komise, ale navrhuje zavést další kritérium, které by umožnilo rozlišovat podle intenzity soutěže o dotaci v jednotlivých nabídkových řízeních. Tímto kritériem by mohla být překročení poptávky alespoň o 25 % nabízené kapacity. BDEW zpochybňuje proveditelnost uplatnění takového kritéria, neboť nadměrnou poptávku lze měřit až po skončení nabídkového řízení, zatímco zadavatelé musí před účastí v těchto nabídkových řízeních organizovat vlastní nabídkové řízení. Tím by se osvobození de facto stalo neplatným. |
| --- | --- |

(43)

V předchozích rozhodnutích (25) Komise rozhodla, že existence nabídkových řízení pro určení výše podpory režimů elektřiny z obnovitelných zdrojů je důležitým faktorem pro určení přímého vystavení hospodářské soutěži. V tomto případě týkajícím se Německa Bundeskartellamt sice uznává rozhodovací praxi Komise, ale navrhuje zavést další kritérium, které by umožnilo rozlišovat podle intenzity soutěže o dotaci v jednotlivých nabídkových řízeních. Tímto kritériem by mohla být překročení poptávky alespoň o 25 % nabízené kapacity. BDEW zpochybňuje proveditelnost uplatnění takového kritéria, neboť nadměrnou poptávku lze měřit až po skončení nabídkového řízení, zatímco zadavatelé musí před účastí v těchto nabídkových řízeních organizovat vlastní nabídkové řízení. Tím by se osvobození de facto stalo neplatným.

25

de facto

| (44) | Komise v předchozích rozhodnutích konstatovala, že nabídkové řízení na dotace na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů je známkou vystavení hospodářské soutěži. Například ve svém rozhodnutí týkajícím se Nizozemska Komise podotkla, (26) že „přidělování subvence SDE+ podléhá hospodářské soutěži prostřednictvím nabídkového řízení, které sankcionuje chování výrobců elektřiny z obnovitelných zdrojů, pokud jde o jejich politiku v oblasti zadávání zakázek“. Podobně v rozhodnutí 2020/1499 týkajícím se Itálie (27) Komise uvedla, že novější dotační programy fungovaly v konkurenčním prostředí vzhledem k vysokému počtu žadatelů a nabídek v příslušných nabídkových řízeních. V rozhodnutí 2020/1500 týkajícím se Litvy Komise uvedla (28), že elektřina vyrobená v rámci třetího režimu dostává podporu založenou na prémiích, která byla stanovena na základě konkurenčního nabídkového řízení, a shledala, že je vystavena hospodářské soutěži. Konečně, ve svém rozhodnutí týkajícím se Dánska Komise uvedla (29), že přidělování veřejných finančních prostředků bylo vystaveno hospodářské soutěži prostřednictvím nabídkového řízení. V souladu s těmito předchozími rozhodnutími se proto Komise domnívá, že elektrárny na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje přímý prodej s použitelnou hodnotou stanovenou prostřednictvím nabídkových řízení, jsou přímo vystaveny hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(44)

Komise v předchozích rozhodnutích konstatovala, že nabídkové řízení na dotace na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů je známkou vystavení hospodářské soutěži. Například ve svém rozhodnutí týkajícím se Nizozemska Komise podotkla, (26) že „přidělování subvence SDE+ podléhá hospodářské soutěži prostřednictvím nabídkového řízení, které sankcionuje chování výrobců elektřiny z obnovitelných zdrojů, pokud jde o jejich politiku v oblasti zadávání zakázek“. Podobně v rozhodnutí 2020/1499 týkajícím se Itálie (27) Komise uvedla, že novější dotační programy fungovaly v konkurenčním prostředí vzhledem k vysokému počtu žadatelů a nabídek v příslušných nabídkových řízeních. V rozhodnutí 2020/1500 týkajícím se Litvy Komise uvedla (28), že elektřina vyrobená v rámci třetího režimu dostává podporu založenou na prémiích, která byla stanovena na základě konkurenčního nabídkového řízení, a shledala, že je vystavena hospodářské soutěži. Konečně, ve svém rozhodnutí týkajícím se Dánska Komise uvedla (29), že přidělování veřejných finančních prostředků bylo vystaveno hospodářské soutěži prostřednictvím nabídkového řízení. V souladu s těmito předchozími rozhodnutími se proto Komise domnívá, že elektrárny na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje přímý prodej s použitelnou hodnotou stanovenou prostřednictvím nabídkových řízení, jsou přímo vystaveny hospodářské soutěži.

26

27

28

29

| (45) | Bundeskartellamt zastává názor, že elektrárny, které již nedostávají dotace, jsou vystaveny přímé hospodářské soutěži, pokud jim provozovatel sítě platí výkupní cenu ve výši tržní hodnoty snížené o paušální prodejní náklady. Komise s tímto názorem souhlasí. |
| --- | --- |

(45)

Bundeskartellamt zastává názor, že elektrárny, které již nedostávají dotace, jsou vystaveny přímé hospodářské soutěži, pokud jim provozovatel sítě platí výkupní cenu ve výši tržní hodnoty snížené o paušální prodejní náklady. Komise s tímto názorem souhlasí.

| (46) | Podle Bundeskartellamtu nemají ostatní zařízení podléhající zákonu o EEG, které již nedostávají dotace, v rámci zákona o EEG žádný nárok. Vztahuje se na ně ostatní přímý prodej podle § 21a zákona o EEG. Všechna zařízení podléhající zákonu o EEG v rámci ostatního přímého prodeje podle § 21a zákona o EEG se účastní trhu s elektřinou v rámci prvního prodeje stejně jako jakákoli jiná soustava na výrobu elektřiny, která není podporována v rámci zákona o EEG. Tato kategorie odměn se zatím týká již nově postavených elektráren, jako jsou pozemní solární elektrárny. Tyto elektrárny jsou vystaveny obecným konkurenčním silám. Komise sdílí názor, že elektrárny na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje ostatní přímý prodej, jsou přímo vystaveny hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(46)

Podle Bundeskartellamtu nemají ostatní zařízení podléhající zákonu o EEG, které již nedostávají dotace, v rámci zákona o EEG žádný nárok. Vztahuje se na ně ostatní přímý prodej podle § 21a zákona o EEG. Všechna zařízení podléhající zákonu o EEG v rámci ostatního přímého prodeje podle § 21a zákona o EEG se účastní trhu s elektřinou v rámci prvního prodeje stejně jako jakákoli jiná soustava na výrobu elektřiny, která není podporována v rámci zákona o EEG. Tato kategorie odměn se zatím týká již nově postavených elektráren, jako jsou pozemní solární elektrárny. Tyto elektrárny jsou vystaveny obecným konkurenčním silám. Komise sdílí názor, že elektrárny na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje ostatní přímý prodej, jsou přímo vystaveny hospodářské soutěži.

| (47) | Pro účely tohoto rozhodnutí, a aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, by výše uvedené faktory měly být považovány za ukazatel vystavení hospodářské soutěži elektráren na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje přímý prodej se zákonem stanovenou použitelnou hodnotou, přímý prodej s použitelnou hodnotou stanovenou prostřednictvím nabídkových řízení, starých elektráren na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, které již nedostávají dotace, a elektráren na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje ostatní přímý prodej v Německu. Vzhledem k tomu, že podmínky stanovené v článku 34 směrnice 2014/25/EU jsou splněny, mělo by být stanoveno, že se směrnice 2014/25/EU nepoužije na zakázky, jejichž účelem je umožnit výkon těchto činností v Německu. |
| --- | --- |

(47)

Pro účely tohoto rozhodnutí, a aniž je dotčeno právo hospodářské soutěže, by výše uvedené faktory měly být považovány za ukazatel vystavení hospodářské soutěži elektráren na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje přímý prodej se zákonem stanovenou použitelnou hodnotou, přímý prodej s použitelnou hodnotou stanovenou prostřednictvím nabídkových řízení, starých elektráren na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, které již nedostávají dotace, a elektráren na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje ostatní přímý prodej v Německu. Vzhledem k tomu, že podmínky stanovené v článku 34 směrnice 2014/25/EU jsou splněny, mělo by být stanoveno, že se směrnice 2014/25/EU nepoužije na zakázky, jejichž účelem je umožnit výkon těchto činností v Německu.

4.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (48) | Vzhledem k výše zkoumaným faktorům lze mít za to, že pokud jde o činnosti související s výrobou a velkoobchodním prodejem elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahují výkupní ceny a příplatek za elektřinu pro nájemce, podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU není v Německu považována za splněnou. |
| --- | --- |

(48)

Vzhledem k výše zkoumaným faktorům lze mít za to, že pokud jde o činnosti související s výrobou a velkoobchodním prodejem elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahují výkupní ceny a příplatek za elektřinu pro nájemce, podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU není v Německu považována za splněnou.

| (49) | Směrnice 2014/25/EU by se proto měla nadále uplatňovat, pokud zadavatelé zadávají zakázky, které mají umožnit tyto činnosti, nebo pokud jsou pro výkon těchto činností v dané zeměpisné oblasti pořádány soutěže o návrh. |
| --- | --- |

(49)

Směrnice 2014/25/EU by se proto měla nadále uplatňovat, pokud zadavatelé zadávají zakázky, které mají umožnit tyto činnosti, nebo pokud jsou pro výkon těchto činností v dané zeměpisné oblasti pořádány soutěže o návrh.

| (50) | Vzhledem k výše zkoumaným faktorům by se podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU měla v Německu považovat za splněnou, pokud jde o činnosti související s výrobou a velkoobchodním prodejem elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje přímý prodej se zákonem stanovenou použitelnou hodnotou (pokud použitelná hodnota pro konkrétní elektrárnu klesne pod tržní hodnotu (nebo odpovídající, ale výhledový index dohody o nákupu elektřiny) po dobu 12 po sobě jdoucích měsíců), přímý prodej s použitelnou hodnotou stanovenou prostřednictvím nabídkových řízení, ostatní přímý prodej, jakož i se starými elektrárnami na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, které již nedostávají dotace. |
| --- | --- |

(50)

Vzhledem k výše zkoumaným faktorům by se podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU měla v Německu považovat za splněnou, pokud jde o činnosti související s výrobou a velkoobchodním prodejem elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje přímý prodej se zákonem stanovenou použitelnou hodnotou (pokud použitelná hodnota pro konkrétní elektrárnu klesne pod tržní hodnotu (nebo odpovídající, ale výhledový index dohody o nákupu elektřiny) po dobu 12 po sobě jdoucích měsíců), přímý prodej s použitelnou hodnotou stanovenou prostřednictvím nabídkových řízení, ostatní přímý prodej, jakož i se starými elektrárnami na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, které již nedostávají dotace.

| (51) | Jelikož podmínka neomezeného přístupu na trh se zdá být splněna, směrnice 2014/25/EU by se neměla použít v případě, kdy zadavatelé zadají zakázky, které mají umožnit výkon těchto činností v Německu, ani tehdy, pokud se pořádají soutěže o návrh pro výkon takovýchto činností v dané zeměpisné oblasti. |
| --- | --- |

(51)

Jelikož podmínka neomezeného přístupu na trh se zdá být splněna, směrnice 2014/25/EU by se neměla použít v případě, kdy zadavatelé zadají zakázky, které mají umožnit výkon těchto činností v Německu, ani tehdy, pokud se pořádají soutěže o návrh pro výkon takovýchto činností v dané zeměpisné oblasti.

| (52) | Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování pravidel Unie v oblasti hospodářské soutěže a ustanovení jiných oblastí práva Unie. Zejména kritéria a metodika používané k posouzení přímého vystavení hospodářské soutěži podle článku 34 směrnice 2014/25/EU nejsou nutně totožné s těmi, které jsou používány při posouzení podle článku 101 nebo 102 Smlouvy nebo podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (30), jak potvrdil Tribunál (31), |
| --- | --- |

(52)

Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování pravidel Unie v oblasti hospodářské soutěže a ustanovení jiných oblastí práva Unie. Zejména kritéria a metodika používané k posouzení přímého vystavení hospodářské soutěži podle článku 34 směrnice 2014/25/EU nejsou nutně totožné s těmi, které jsou používány při posouzení podle článku 101 nebo 102 Smlouvy nebo podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (30), jak potvrdil Tribunál (31),

30

31

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Směrnice 2014/25/EU se nevztahuje na zakázky zadané zadavateli, které mají umožnit provádět v Německu tyto činnosti:

| — | výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny týkající se elektráren na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje přímý prodej se zákonem stanovenou použitelnou hodnotou (za předpokladu, že použitelná hodnota pro konkrétní elektrárnu je nižší než tržní hodnota (nebo odpovídající, ale výhledový index smlouvy o nákupu elektřiny) po dobu 12 po sobě jdoucích měsíců), |
| --- | --- |

—

výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny týkající se elektráren na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje přímý prodej se zákonem stanovenou použitelnou hodnotou (za předpokladu, že použitelná hodnota pro konkrétní elektrárnu je nižší než tržní hodnota (nebo odpovídající, ale výhledový index smlouvy o nákupu elektřiny) po dobu 12 po sobě jdoucích měsíců),

| — | výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny týkající se elektráren na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje přímý prodej s použitelnou hodnotou stanovenou prostřednictvím nabídkových řízení, |
| --- | --- |

—

výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny týkající se elektráren na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje přímý prodej s použitelnou hodnotou stanovenou prostřednictvím nabídkových řízení,

| — | výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje ostatní přímý prodej, |
| --- | --- |

—

výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje ostatní přímý prodej,

| — | výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny týkající se starých elektráren na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, které již nedostávají dotace. |
| --- | --- |

—

výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny týkající se starých elektráren na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, které již nedostávají dotace.

Článek 2

Směrnice 2014/25/EU se nadále vztahuje na zakázky zadané zadavateli, které mají umožnit provádět v Německu tyto činnosti:

| — | výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny z obnovitelných zdrojů týkající se elektráren na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje pevná výkupní cena, |
| --- | --- |

—

výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny z obnovitelných zdrojů týkající se elektráren na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje pevná výkupní cena,

| — | výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny z obnovitelných zdrojů týkající se elektráren na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje příplatek za elektřinu pro nájemce. |
| --- | --- |

—

výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny z obnovitelných zdrojů týkající se elektráren na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje příplatek za elektřinu pro nájemce.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 21. září 2023.

Za Komisi

Thierry BRETON

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1804 ze dne 10. října 2016 o prováděcích pravidlech k článku 34 a 35 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (Úř. věst. L 275, 12.10.2016, s. 39).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 ze dne 5. června 2019 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o změně směrnice 2012/27/EU (Úř. věst. L 158, 14.6.2019, s. 125).

3

(4)  Strana 3 žádosti.

4

(5)  Podle přílohy 1 bodu 4 zákona o EEG z roku 2021 a zákona o EEG z roku 2023 se roční tržní hodnota vypočítá z průměru spotové tržní ceny příslušného zdroje energie za kalendářní rok na burzách s elektřinou, na kterých lze obchodovat s elektroenergetickými produkty pro cenovou zónu pro Německo.

5

(6)  Komise proto nepovažovala za nutné schválit tuto výkupní cenu podle právních předpisů upravujících poskytování státní podpory, viz FAQ Spolkového ministerstva hospodářství a energetiky ke schválení podle právních předpisů upravujících poskytování státní podpory, bod 6, https://www.bmwk.de/Redaktion/DE/FAQ/EEG-2021-FAQ/faq-beihilferechtlichen-genehmigung-eu-kommission.html

6

(7)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2012/218 ze dne 24. dubna 2012 o vynětí výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny z konvenčních zdrojů v Německu z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (Úř. věst. L 114, 26.4.2012, s. 21).

7

(8)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/71 ze dne 12. prosince 2017 o vynětí výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v Nizozemsku z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 12, 17.1.2018, s. 53).

8

(9)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2020/1499 ze dne 28. července 2020 o použitelnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU na výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny z obnovitelných zdrojů v Itálii (Úř. věst. L 342, 16.10.2020, s. 8).

9

(10)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2020/1500 ze dne 28. července 2020 o použitelnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU na zakázky zadávané na činnosti související s výrobou a velkoobchodním prodejem elektřiny v Litvě (Úř. věst. L 342, 16.10.2020, s. 15).

10

(11)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/1376 ze dne 26. července 2022 o použitelnosti článku 34 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU na výrobu elektřiny a její velkoobchodní prodej v Dánsku (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 42).

11

(12)  Vyjádření Bundeskartellamtu k žádosti BDEW o rozhodnutí o použitelnosti čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU na výrobu elektřiny podléhající zákonu o EEG a související činnosti v zařízeních uvedených do provozu v Německu od 1. ledna 2012 (B8- 70/20). Současně bylo zveřejněno vyjádření Bundeskartellamtu k žádosti společnosti Ørsted A/S o rozhodnutí o použitelnosti čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU na výrobu elektřiny podléhající zákonu o EEG z mořských větrných parků v Německu (B8-102/20), ze dne 25. května 2022, bod C.1, s. 11.

12

(13)  Bundeskartellamt, ze dne 10.7.2018, B4-80/17, odst. 167 a násl. – EnBW/MWV; Bundeskartellamt, zpráva o případu ze dne 31.5.2019, B8-28/19 – menšinový podíl RWE/E.ON.

13

(14)  Bod 3.2 žádosti.

14

(15)  Rozhodnutí Komise 2012/218/EU.

15

(16)  Viz žádost společnosti Ørsted, s. 40.

16

(17)  BNetzA/Bundeskartellamt, Monitorovací zpráva z roku 2022, s. 52 a násl.

17

(18)  Vyjádření Bundeskartellamtu, tamtéž, strana 44.

18

(19)  § 21 odst. 1 č. 1 zákona o EEG.

19

(20)  § 21 odst. 3 zákona o EEG.

20

(21)  § 20 zákona o EEG.

21

(22)  § 20 a 22 zákona o EEG.

22

(23)  § 23b odst. 2 zákona o EEG.

23

(24)  § 21a zákona o EEG.

24

(25)  Rozhodnutí (EU) 2018/71 (Úř. věst. L 12, 17.1.2018, s. 53) (Nizozemsko), (EU) 2020/1499 (Úř. věst. L 342, 16.10.2020, s. 8) (Itálie) a (EU) 2020/1500 (Úř. věst. L 342, 16.10.2020, s. 15) (Litva), (EU) 2022/1376 (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 42) (Dánsko).

25

(26)  Rozhodnutí (EU) 2018/71 (Nizozemsko), bod 21.

26

(27)  Rozhodnutí (EU) 2020/1499 (Itálie), bod 38.

27

(28)  Rozhodnutí (EU) 2020/1500 (Litva), bod 30.

28

(29)  Rozhodnutí (EU) 2022/1376, bod 29 rozhodnutí.

29

(30)  Nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1).

30

(31)  Rozsudek Tribunálu ze dne 27. dubna 2016, Österreichische Post AG v. Evropská komise, T-463/14, ECLI:EU:T:2016:243, bod 28. Viz také 44. bod odůvodnění směrnice 2014/25/EU.

31

Österreichische Post AG v. Evropská komise

---