# Uradni list L 185/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 185 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6624. julij 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 185

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6624. julij 2023

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2023/1524 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. julija 2023 o začasnih ukrepih za trgovinsko liberalizacijo, ki dopolnjujejo trgovinske koncesije, ki se uporabljajo za izdelke iz Republike Moldavije na podlagi Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2023/1525 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. julija 2023 o podpori proizvodnji streliva (ASAP) | 7 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2023/1524 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. julija 2023 o začasnih ukrepih za trgovinsko liberalizacijo, ki dopolnjujejo trgovinske koncesije, ki se uporabljajo za izdelke iz Republike Moldavije na podlagi Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani

1

*

Uredba (EU) 2023/1525 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. julija 2023 o podpori proizvodnji streliva (ASAP)

7

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Delegirana direktiva Komisije (EU) 2023/1526 z dne 16. maja 2023 o spremembi Direktive 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede izjeme za svinec kot termični stabilizator v polivinilnem kloridu, ki se uporablja kot osnovni material v senzorjih v in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih (
  1
  ) | 26 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2023/1527 z dne 20. julija 2023 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovu in o spremembi Sklepa (SZVP) 2020/1135 | 30 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2023/1528 z dne 20. julija 2023 o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/907 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji | 32 |

II   Nezakonodajni akti

DIREKTIVE

*

Delegirana direktiva Komisije (EU) 2023/1526 z dne 16. maja 2023 o spremembi Direktive 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede izjeme za svinec kot termični stabilizator v polivinilnem kloridu, ki se uporablja kot osnovni material v senzorjih v in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih (
  1
  )

in vitro

1

26

SKLEPI

*

Sklep Sveta (SZVP) 2023/1527 z dne 20. julija 2023 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovu in o spremembi Sklepa (SZVP) 2020/1135

30

*

Sklep Sveta (SZVP) 2023/1528 z dne 20. julija 2023 o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/907 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 24.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/1

---

UREDBA (EU) 2023/1524 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 20. julija 2023

o začasnih ukrepih za trgovinsko liberalizacijo, ki dopolnjujejo trgovinske koncesije, ki se uporabljajo za izdelke iz Republike Moldavije na podlagi Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi stran i (2) (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni sporazum) predstavlja podlago za odnose med Unijo in Republiko Moldavijo. V skladu s Sklepom Sveta 2014/492/EU (3) se naslov V Pridružitvenega Sporazuma, ki se nanaša na trgovino in z njo povezane zadeve, začasno uporablja od 1. septembra 2014 in je začel veljati 1. julija 2016, po tem ko so Pridružitveni Sporazum ratificirale vse države članice. |
| --- | --- |

(1)

Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi stran i (2) (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni sporazum) predstavlja podlago za odnose med Unijo in Republiko Moldavijo. V skladu s Sklepom Sveta 2014/492/EU (3) se naslov V Pridružitvenega Sporazuma, ki se nanaša na trgovino in z njo povezane zadeve, začasno uporablja od 1. septembra 2014 in je začel veljati 1. julija 2016, po tem ko so Pridružitveni Sporazum ratificirale vse države članice.

| (2) | Pridružitveni sporazum izraža željo pogodbenic Pridružitvenega sporazuma (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici), da okrepita in razširita odnose na ambiciozen in inovativen način, da olajšata in dosežeta postopno gospodarsko povezovanje, in sicer v skladu s pravicami in obveznostmi, ki izhajajo iz članstva pogodbenic v Svetovni trgovinski organizaciji. |
| --- | --- |

(2)

Pridružitveni sporazum izraža željo pogodbenic Pridružitvenega sporazuma (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici), da okrepita in razširita odnose na ambiciozen in inovativen način, da olajšata in dosežeta postopno gospodarsko povezovanje, in sicer v skladu s pravicami in obveznostmi, ki izhajajo iz članstva pogodbenic v Svetovni trgovinski organizaciji.

| (3) | Člen 143 Pridružitvenega sporazuma določa postopno ustanovitev območja proste trgovine med pogodbenicama v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (v nadaljnjem besedilu: GATT 1994). V ta namen člen 147 Pridružitvenega sporazuma določa postopno odpravo carin v skladu s seznami iz Priloge XV k Pridružitvenemu sporazumu in možnost, da se taka odprava pospeši in njen obseg razširi. |
| --- | --- |

(3)

Člen 143 Pridružitvenega sporazuma določa postopno ustanovitev območja proste trgovine med pogodbenicama v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (v nadaljnjem besedilu: GATT 1994). V ta namen člen 147 Pridružitvenega sporazuma določa postopno odpravo carin v skladu s seznami iz Priloge XV k Pridružitvenemu sporazumu in možnost, da se taka odprava pospeši in njen obseg razširi.

| (4) | Vojna agresija Rusije proti Ukrajini, ki traja od 24. februarja 2022 močno negativno vpliva na zmožnost Republike Moldavije, da trguje s preostalim svetom, zlasti zato, ker je izvoz iz Republike Moldavije odvisen od tranzita prek ukrajinskega ozemlja in uporabe ukrajinske infrastrukture, ki zdaj v veliki meri nista na voljo. V takih kritičnih okoliščinah in za ublažitev negativnih učinkov vojne agresije Rusije proti Ukrajini na gospodarstvo Republike Moldavije je treba pospešiti razvoj tesnejših gospodarskih odnosov med Unijo in Republiko Moldavijo ter zagotoviti hitro podporo gospodarstvu Republike Moldavije. Zato je potrebno in primerno še naprej spodbujati trgovinske tokove Republike Moldavije in odobravati koncesije v obliki ukrepov za trgovinsko liberalizacijo za vse izdelke v skladu s pospešitvijo odprave carin na trgovino med Unijo in Republiko Moldavijo. |
| --- | --- |

(4)

Vojna agresija Rusije proti Ukrajini, ki traja od 24. februarja 2022 močno negativno vpliva na zmožnost Republike Moldavije, da trguje s preostalim svetom, zlasti zato, ker je izvoz iz Republike Moldavije odvisen od tranzita prek ukrajinskega ozemlja in uporabe ukrajinske infrastrukture, ki zdaj v veliki meri nista na voljo. V takih kritičnih okoliščinah in za ublažitev negativnih učinkov vojne agresije Rusije proti Ukrajini na gospodarstvo Republike Moldavije je treba pospešiti razvoj tesnejših gospodarskih odnosov med Unijo in Republiko Moldavijo ter zagotoviti hitro podporo gospodarstvu Republike Moldavije. Zato je potrebno in primerno še naprej spodbujati trgovinske tokove Republike Moldavije in odobravati koncesije v obliki ukrepov za trgovinsko liberalizacijo za vse izdelke v skladu s pospešitvijo odprave carin na trgovino med Unijo in Republiko Moldavijo.

| (5) | V skladu s členom 21(3) Pogodbe o Evropski uniji Unija zagotavlja usklajenost med različnimi področji svojega zunanjega delovanja. Na podlagi člena 207(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije se skupna trgovinska politika izvaja v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 21(3) Pogodbe o Evropski uniji Unija zagotavlja usklajenost med različnimi področji svojega zunanjega delovanja. Na podlagi člena 207(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije se skupna trgovinska politika izvaja v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije.

| (6) | Uredba (EU) 2022/1279 Evropskega parlamenta in Sveta (4) preneha veljati 24. julija 2023. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2022/1279 Evropskega parlamenta in Sveta (4) preneha veljati 24. julija 2023.

| (7) | Ukrepi za trgovinsko liberalizacijo, ki jih določa ta uredba, bi morali imeti naslednjo obliko: (i) opustitev uporabe sistema vstopnih cen za sadje in zelenjavo ter (ii) opustitev vseh tarifnih kvot in uvoznih dajatev. S temi ukrepi bo Unija poglobila gospodarsko povezovanje med Republiko Moldavijo in Unijo ter začasno zagotovila ustrezno gospodarsko podporo v korist Republike Moldavije in gospodarskih subjektov, prizadetih zaradi vojne agresije Rusije proti Ukrajini. |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi za trgovinsko liberalizacijo, ki jih določa ta uredba, bi morali imeti naslednjo obliko: (i) opustitev uporabe sistema vstopnih cen za sadje in zelenjavo ter (ii) opustitev vseh tarifnih kvot in uvoznih dajatev. S temi ukrepi bo Unija poglobila gospodarsko povezovanje med Republiko Moldavijo in Unijo ter začasno zagotovila ustrezno gospodarsko podporo v korist Republike Moldavije in gospodarskih subjektov, prizadetih zaradi vojne agresije Rusije proti Ukrajini.

| (8) | Da bi se preprečile goljufije, bi morala biti upravičenost do ukrepov za trgovinsko liberalizacijo, ki so določeni s to uredbo, odvisna od tega, ali Republika Moldavija izpolni vse ustrezne pogoje za pridobitev ugodnosti na podlagi Pridružitvenega sporazuma, vključno s pravili o poreklu zadevnih izdelkov in z njimi povezanimi postopki, ter je vključena v tesno upravno sodelovanje z Unijo, kot je določeno v Pridružitvenem sporazumu. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se preprečile goljufije, bi morala biti upravičenost do ukrepov za trgovinsko liberalizacijo, ki so določeni s to uredbo, odvisna od tega, ali Republika Moldavija izpolni vse ustrezne pogoje za pridobitev ugodnosti na podlagi Pridružitvenega sporazuma, vključno s pravili o poreklu zadevnih izdelkov in z njimi povezanimi postopki, ter je vključena v tesno upravno sodelovanje z Unijo, kot je določeno v Pridružitvenem sporazumu.

| (9) | Republika Moldavija bi se morala vzdržati uvajanja novih dajatev ali taks z enakovrednim učinkom in novih količinskih omejitev ali ukrepov z enakovrednim učinkom za uvoz izdelkov s poreklom iz Unije in zviševanja obstoječih ravni dajatev ali taks ali uvajanja drugih omejitev, razen če je to jasno upravičeno v okviru vojne agresije Rusije proti Ukrajini. V primeru, da Republika Moldavija ne izpolnjuje katerega koli od teh pogojev, bi morala biti Komisija pooblaščena, da začasno opusti vse ali nekatere ukrepe za trgovinsko liberalizacijo, določene s to uredbo. |
| --- | --- |

(9)

Republika Moldavija bi se morala vzdržati uvajanja novih dajatev ali taks z enakovrednim učinkom in novih količinskih omejitev ali ukrepov z enakovrednim učinkom za uvoz izdelkov s poreklom iz Unije in zviševanja obstoječih ravni dajatev ali taks ali uvajanja drugih omejitev, razen če je to jasno upravičeno v okviru vojne agresije Rusije proti Ukrajini. V primeru, da Republika Moldavija ne izpolnjuje katerega koli od teh pogojev, bi morala biti Komisija pooblaščena, da začasno opusti vse ali nekatere ukrepe za trgovinsko liberalizacijo, določene s to uredbo.

| (10) | Člen 2 Pridružitvenega sporazuma med drugim določa, da sta spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje, pripadajočih materialov in s tem povezanih nosilcev bistvena elementa Pridružitvenega sporazuma. Na podlagi istega člena se pogodbenici zavezujeta zlasti k naslednjim splošnim načelom: spoštovanju načel vladavine prava in dobrega upravljanja, boju proti korupciji, dejavnostim organiziranega in ostalega kriminala, vključno s tistimi, ki imajo nadnacionalni značaj, in terorizmu ter spoštovanju načel trajnostnega razvoja in učinkovitega večstranskega sodelovanja. Primerno je uvesti možnost začasne opustitve ukrepov za trgovinsko liberalizacijo iz te uredbe, če Republika Moldavija ne bo spoštovala teh bistvenih elementov ali teh splošnih načel. |
| --- | --- |

(10)

Člen 2 Pridružitvenega sporazuma med drugim določa, da sta spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje, pripadajočih materialov in s tem povezanih nosilcev bistvena elementa Pridružitvenega sporazuma. Na podlagi istega člena se pogodbenici zavezujeta zlasti k naslednjim splošnim načelom: spoštovanju načel vladavine prava in dobrega upravljanja, boju proti korupciji, dejavnostim organiziranega in ostalega kriminala, vključno s tistimi, ki imajo nadnacionalni značaj, in terorizmu ter spoštovanju načel trajnostnega razvoja in učinkovitega večstranskega sodelovanja. Primerno je uvesti možnost začasne opustitve ukrepov za trgovinsko liberalizacijo iz te uredbe, če Republika Moldavija ne bo spoštovala teh bistvenih elementov ali teh splošnih načel.

| (11) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da začasno opusti ukrepe za trgovinsko liberalizacijo iz te uredbe v primerih, kadar uvoz na podlagi te uredbe negativno vpliva na proizvajalce podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov v Uniji. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(11)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da začasno opusti ukrepe za trgovinsko liberalizacijo iz te uredbe v primerih, kadar uvoz na podlagi te uredbe negativno vpliva na proizvajalce podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov v Uniji. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (12) | Ob upoštevanju trimesečne ocene Komisije, ki temelji na rednem spremljanju učinka te uredbe in se začne na podlagi ustrezno utemeljene zahteve države članice ali na lastno pobudo Komisije, je treba zagotoviti možnost ponovne uvedbe carin, ki se sicer uporabljajo na podlagi Pridružitvenega sporazuma, na uvoz vseh izdelkov, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, ki negativno vplivajo na trg Unije za podobne ali neposredno konkurenčne izdelke. |
| --- | --- |

(12)

Ob upoštevanju trimesečne ocene Komisije, ki temelji na rednem spremljanju učinka te uredbe in se začne na podlagi ustrezno utemeljene zahteve države članice ali na lastno pobudo Komisije, je treba zagotoviti možnost ponovne uvedbe carin, ki se sicer uporabljajo na podlagi Pridružitvenega sporazuma, na uvoz vseh izdelkov, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, ki negativno vplivajo na trg Unije za podobne ali neposredno konkurenčne izdelke.

| (13) | Letno poročilo Komisije o izvajanju poglobljenega in celovitega območja proste trgovine, ki je sestavni del Pridružitvenega sporazuma, bi moralo vsebovati podrobno oceno izvajanja ukrepov za trgovinsko liberalizacijo, določenih s to uredbo. |
| --- | --- |

(13)

Letno poročilo Komisije o izvajanju poglobljenega in celovitega območja proste trgovine, ki je sestavni del Pridružitvenega sporazuma, bi moralo vsebovati podrobno oceno izvajanja ukrepov za trgovinsko liberalizacijo, določenih s to uredbo.

| (14) | Glede na gospodarske razmere v Republiki Moldaviji in prenehanje veljavnosti Uredbe (EU) 2022/1279 dne 24. julija 2023 bi morala ta uredba nujno začeti veljati 25. julija 2023 – |
| --- | --- |

(14)

Glede na gospodarske razmere v Republiki Moldaviji in prenehanje veljavnosti Uredbe (EU) 2022/1279 dne 24. julija 2023 bi morala ta uredba nujno začeti veljati 25. julija 2023 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ukrepi za trgovinsko liberalizacijo

Uvedeta se naslednja ukrepa za trgovinsko liberalizacijo:

| (a) | vse tarifne kvote, določene na podlagi Priloge XV-A k Pridružitvenemu sporazumu, se opustijo, izdelki, ki jih zajemajo te kvote, pa se sprejmejo za uvoz v Unijo iz Republike Moldavije brez carin; |
| --- | --- |

(a)

vse tarifne kvote, določene na podlagi Priloge XV-A k Pridružitvenemu sporazumu, se opustijo, izdelki, ki jih zajemajo te kvote, pa se sprejmejo za uvoz v Unijo iz Republike Moldavije brez carin;

| (b) | uporaba sistema vstopnih cen se opusti za tiste izdelke, za katere se uporablja, kot je določeno v Prilogi XV-B k Pridružitvenemu sporazumu; za uvoz teh izdelkov se carine ne uporabljajo. |
| --- | --- |

(b)

uporaba sistema vstopnih cen se opusti za tiste izdelke, za katere se uporablja, kot je določeno v Prilogi XV-B k Pridružitvenemu sporazumu; za uvoz teh izdelkov se carine ne uporabljajo.

Člen 2

Pogoji za upravičenost do ukrepov za trgovinsko liberalizacijo

Za ukrepe za trgovinsko liberalizacijo iz člena 1 veljajo naslednji pogoji:

| (a) | Republika Moldavija ravna v skladu s pravili o poreklu izdelkov in z njimi povezanimi postopki, kot je določeno v Pridružitvenem sporazumu; |
| --- | --- |

(a)

Republika Moldavija ravna v skladu s pravili o poreklu izdelkov in z njimi povezanimi postopki, kot je določeno v Pridružitvenem sporazumu;

| (b) | Republika Moldavija se vzdrži uvajanja novih dajatev ali taks z enakovrednim učinkom in novih količinskih omejitev ali ukrepov z enakovrednim učinkom za uvoz izdelkov s poreklom iz Unije, zviševanja obstoječih ravni dajatev ali taks ali uvajanja drugih omejitev, vključno z diskriminatornimi internimi upravnimi ukrepi, razen če je to jasno upravičeno v okviru vojne agresije Rusije proti Ukrajini ter |
| --- | --- |

(b)

Republika Moldavija se vzdrži uvajanja novih dajatev ali taks z enakovrednim učinkom in novih količinskih omejitev ali ukrepov z enakovrednim učinkom za uvoz izdelkov s poreklom iz Unije, zviševanja obstoječih ravni dajatev ali taks ali uvajanja drugih omejitev, vključno z diskriminatornimi internimi upravnimi ukrepi, razen če je to jasno upravičeno v okviru vojne agresije Rusije proti Ukrajini ter

| (c) | Republika Moldavija spoštuje demokratična načela, človekove pravice in temeljne svoboščine ter preprečuje širjenje orožja za množično uničevanje ter pripadajočih nosilcev in s tem povezanih materialov, spoštuje načela vladavine prava in dobrega upravljanja, se bojuje proti korupciji, dejavnostim organiziranega in ostalega kriminala, vključno s tistimi, ki imajo nadnacionalni značaj, in terorizmu ter spoštuje načela trajnostnega razvoja in učinkovitega večstranskega sodelovanja, kakor je določeno v členih 2, 9 in 16 Pridružitvenega sporazuma. |
| --- | --- |

(c)

Republika Moldavija spoštuje demokratična načela, človekove pravice in temeljne svoboščine ter preprečuje širjenje orožja za množično uničevanje ter pripadajočih nosilcev in s tem povezanih materialov, spoštuje načela vladavine prava in dobrega upravljanja, se bojuje proti korupciji, dejavnostim organiziranega in ostalega kriminala, vključno s tistimi, ki imajo nadnacionalni značaj, in terorizmu ter spoštuje načela trajnostnega razvoja in učinkovitega večstranskega sodelovanja, kakor je določeno v členih 2, 9 in 16 Pridružitvenega sporazuma.

Člen 3

Začasna opustitev ukrepov

1.   Kadar Komisija ugotovi, da obstajajo zadostni dokazi, da Republika Moldavija ne izpolnjuje pogojev iz člena 2, lahko z izvedbenim aktom v celoti ali delno opusti ukrepe za trgovinsko liberalizacijo iz te uredbe. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 5(3).

2.   Kadar država članica zahteva, da Komisija opusti katerega od ukrepov za trgovinsko liberalizacijo iz te uredbe, ker Republika Moldavija ne izpolnjuje pogojev iz člena 2, točka (b), Komisija v štirih mesecih po prejemu te zahteve pripravi obrazloženo mnenje, v katerem pojasni, ali je zahteva države članice utemeljena. Če Komisija ugotovi, da je zahteva utemeljena, sproži postopek iz odstavka 1 tega člena.

Člen 4

Zaščitni ukrep po hitrem postopku

1.   Kadar se izdelek s poreklom iz Republike Moldavije uvaža pod pogoji, ki negativno vplivajo na trg za podobne ali neposredno konkurenčne izdelke v Uniji, lahko Komisija s sprejetjem izvedbenega akta kadar koli ponovno uvede carine na uvoz tega izdelka, ki se sicer uporabljajo na podlagi Pridružitvenega sporazuma. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 5(3).

Carine, ki se sicer uporabljajo na podlagi Pridružitvenega sporazuma, se lahko ponovno uvedejo za toliko časa, kolikor je to potrebno za odpravo negativnih vplivov na trg Unije za podobne ali neposredno konkurenčne izdelke.

2.   Komisija redno spremlja učinek te uredbe, pri čemer upošteva informacije o izvozu in uvozu izdelkov, za katere veljajo ukrepi za trgovinsko liberalizacijo iz člena 1, točka (a), ter njihovih cenah na trgu Unije in njihovi proizvodnji v Uniji.

Komisija od datuma začetka veljavnosti te uredbe države članice vsaka dva meseca obvesti o rezultatih rednega spremljanja.

3.   Komisija izvede oceno razmer na trgu Unije za podobne ali neposredno konkurenčne izdelke z namenom ponovne uvedbe carin. Ta ocena se začne:

| (a) | na podlagi ustrezno utemeljene zahteve države članice, v katero so vključeni zadostni dokazi prima facie o negativnem vplivu uvoza na trg Unije, kakor je določeno v odstavku 1, ki so državi članici pod razumnimi pogoji dostopni na podlagi odstavka 4, ali |
| --- | --- |

(a)

na podlagi ustrezno utemeljene zahteve države članice, v katero so vključeni zadostni dokazi prima facie o negativnem vplivu uvoza na trg Unije, kakor je določeno v odstavku 1, ki so državi članici pod razumnimi pogoji dostopni na podlagi odstavka 4, ali

| (b) | na lastno pobudo, potem ko se Komisija prepriča, da obstajajo zadostni dokazi prima facie o negativnem vplivu uvoza na trg Unije, kakor je določeno vodstavku 1. |
| --- | --- |

(b)

na lastno pobudo, potem ko se Komisija prepriča, da obstajajo zadostni dokazi prima facie o negativnem vplivu uvoza na trg Unije, kakor je določeno vodstavku 1.

Ocena iz prvega pododstavka se zaključi najpozneje v treh mesecih od njenega začetka.

4.   Komisija pri izvajanju ocene na podlagi odstavka 3 upošteva vse pomembne dogodke na trgu, vključno z vplivom zadevnega uvoza na razmere na trgu Unije za podobne ali neposredno konkurenčne izdelke. Ta ocena vključuje dejavnike, kot so:

| (a) | stopnja in obseg povečanja uvoza zadevnega izdelka iz Republike Moldavije v absolutnem in relativnem smislu ter |
| --- | --- |

(a)

stopnja in obseg povečanja uvoza zadevnega izdelka iz Republike Moldavije v absolutnem in relativnem smislu ter

| (b) | učinek zadevnega uvoza na proizvodnjo in cene v Uniji, pri čemer se upošteva razvoj uvoza iz drugih virov. |
| --- | --- |

(b)

učinek zadevnega uvoza na proizvodnjo in cene v Uniji, pri čemer se upošteva razvoj uvoza iz drugih virov.

Ta seznam ni izčrpen in lahko se upoštevajo tudi drugi pomembni dejavniki.

5.   Kadar Komisija na podlagi ocene iz odstavka 3 meni, da je bil vpliv na trg Unije za podobne ali neposredno konkurenčne izdelke negativen, in namerava ponovno uvesti carine, v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o ponovni uvedbi carin, ki se sicer uporabljajo na podlagi Pridružitvenega sporazuma, na uvoz teh izdelkov. Obvestilo vsebuje povzetek glavnih rezultatov ocene in določa rok, v katerem lahko zainteresirane strani pisno sporočijo svoja stališča. Ta rok ni daljši od 10 dni od datuma objave obvestila.

6.   Kadar izjemne okoliščine zahtevajo takojšnje ukrepanje, lahko Komisija brez uporabe postopka iz odstavka 5, potem ko je obvestila Odbor za zaščitne ukrepe, ustanovljen s členom 3(1) Uredbe (EU) 2015/478 Evropskega parlameta in Sveta (6), sprejme kateri koli preventivni ukrep, za katerega meni, da je potreben.

Člen 5

Postopek v odboru

1.   Komisiji v zvezi s členom 3(1) te uredbe pomaga Odbor za carinski zakonik, ustanovljen s členom 285(1) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Komisiji v zvezi s členom 4(1) te uredbe pomaga Odbor za zaščitne ukrepe, ustanovljen s členom 3(1) Uredbe (EU) 2015/478. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 6

Ocena izvajanja ukrepov za trgovinsko liberalizacijo

Letno poročilo Komisije o izvajanju poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja vsebuje podrobno oceno izvajanja ukrepov za trgovinsko liberalizacijo iz te uredbe ter vsebuje, kolikor je to ustrezno, oceno družbenega vpliva teh ukrepov v Republiki Moldaviji in v Uniji. Informacije o uvozu izdelkov iz člena 1, točka (a), se objavijo na spletni strani Komisije in se mesečno posodabljajo.

Člen 7

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati 25. julija 2023.

Uporablja se do 24. julija 2024.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. julija 2023

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

P. NAVARRO RÍOS

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. julija 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 20. julija 2023.

1

(2)  
  UL L 260, 30.8.2014, str. 4.

2

(3)  Sklep Sveta 2014/492/EU z dne 16. junija 2014 o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (UL L 260, 30.8.2014, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) 2022/1279 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2022 o začasnih ukrepih za trgovinsko liberalizacijo, ki dopolnjujejo trgovinske koncesije, ki se uporabljajo za izdelke iz Republike Moldavije v okviru Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (UL L 195, 22.7.2022, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

5

(6)  Uredba (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o skupnih pravilih za uvoz (UL L 83, 27.3.2015, str. 16).

6

(7)  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

7

---

| 24.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/7

---

UREDBA (EU) 2023/1525 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 20. julija 2023

o podpori proizvodnji streliva (ASAP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 114 in člena 173(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vojna agresija Rusije proti Ukrajini je evropsko obrambno industrijo in trg za obrambno opremo postavila na preizkušnjo ter razkrila številne pomanjkljivosti, ki omejujejo njuno zmožnost, da ustrezno, varno in pravočasno zadovoljita nujne potrebe držav članic po obrambnih proizvodih in sistemih, kot so strelivo in izstrelki, ob upoštevanju visoke stopnje porabe teh proizvodov in sistemov v času intenzivnega konflikta. |
| --- | --- |

(1)

Vojna agresija Rusije proti Ukrajini je evropsko obrambno industrijo in trg za obrambno opremo postavila na preizkušnjo ter razkrila številne pomanjkljivosti, ki omejujejo njuno zmožnost, da ustrezno, varno in pravočasno zadovoljita nujne potrebe držav članic po obrambnih proizvodih in sistemih, kot so strelivo in izstrelki, ob upoštevanju visoke stopnje porabe teh proizvodov in sistemov v času intenzivnega konflikta.

| (2) | Unija in njene države članice si od 24. februarja 2022 vse bolj prizadevajo, da bi pomagale zadostiti perečim obrambnim potrebam Ukrajine. Poleg tega so se voditelji držav ali vlad Unije v teh razmerah, v katerih se soočamo z vse večjo nestabilnostjo, strateško konkurenco in varnostnimi grožnjami, na srečanju v Versaillesu 11. marca 2022 odločili, da bodo prevzeli večjo odgovornost za varnost Unije in sprejeli nadaljnje odločne ukrepe za vzpostavitev evropske suverenosti. Zavezali so se, da bodo poskrbeli za „krepitev evropskih obrambnih zmogljivosti“, in se dogovorili, da bodo povečali obrambne izdatke, okrepili sodelovanje prek skupnih projektov in skupnega javnega naročanja obrambnih zmogljivosti, odpravili pomanjkljivosti, spodbudili inovacije ter okrepili in razvili obrambno industrijo Unije. Svet je 21. marca 2022 odobril „strateški kompas za okrepljeno varnost in obrambo EU v naslednjem desetletju“ (v nadaljnjem besedilu: strateški kompas), ki ga je nato 24. marca 2022 potrdil Evropski svet. V strateškem kompasu je poudarjena potreba po povečanju obrambnih izdatkov in večjem vlaganju v zmogljivosti tako na ravni Unije kot na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(2)

Unija in njene države članice si od 24. februarja 2022 vse bolj prizadevajo, da bi pomagale zadostiti perečim obrambnim potrebam Ukrajine. Poleg tega so se voditelji držav ali vlad Unije v teh razmerah, v katerih se soočamo z vse večjo nestabilnostjo, strateško konkurenco in varnostnimi grožnjami, na srečanju v Versaillesu 11. marca 2022 odločili, da bodo prevzeli večjo odgovornost za varnost Unije in sprejeli nadaljnje odločne ukrepe za vzpostavitev evropske suverenosti. Zavezali so se, da bodo poskrbeli za „krepitev evropskih obrambnih zmogljivosti“, in se dogovorili, da bodo povečali obrambne izdatke, okrepili sodelovanje prek skupnih projektov in skupnega javnega naročanja obrambnih zmogljivosti, odpravili pomanjkljivosti, spodbudili inovacije ter okrepili in razvili obrambno industrijo Unije. Svet je 21. marca 2022 odobril „strateški kompas za okrepljeno varnost in obrambo EU v naslednjem desetletju“ (v nadaljnjem besedilu: strateški kompas), ki ga je nato 24. marca 2022 potrdil Evropski svet. V strateškem kompasu je poudarjena potreba po povečanju obrambnih izdatkov in večjem vlaganju v zmogljivosti tako na ravni Unije kot na nacionalni ravni.

| (3) | Komisija in visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko sta 18. maja 2022 predložila Skupno sporočilo o analizi vrzeli pri naložbah v obrambo in nadaljnjih korakih, v katerem je bilo poudarjeno, da v Uniji obstajajo vrzeli v financiranju, industriji in zmogljivostih na področju obrambe. Komisija je 19. julija 2022 predstavila predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za okrepitev evropske obrambne industrije z aktom o skupnih javnih naročilih (EDIRPA), katerega namen je podpreti sodelovanje med državami članicami v fazi javnega naročanja, da bi skupaj odpravile najnujnejše in najbolj kritične vrzeli, zlasti tiste, ki so nastale zaradi odziva na vojno agresijo Rusije proti Ukrajini. EDIRPA bo prispeval h krepitvi skupnega javnega naročanja na področju obrambe in s financiranjem Unije, povezanim z njim, h krepitvi zmogljivosti obrambne industrije Unije ter k njenemu prilagajanju strukturnim spremembam na trgu, ki so posledica povečanega povpraševanja zaradi novih izzivov, kot je ponoven intenzivni konflikt. |
| --- | --- |

(3)

Komisija in visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko sta 18. maja 2022 predložila Skupno sporočilo o analizi vrzeli pri naložbah v obrambo in nadaljnjih korakih, v katerem je bilo poudarjeno, da v Uniji obstajajo vrzeli v financiranju, industriji in zmogljivostih na področju obrambe. Komisija je 19. julija 2022 predstavila predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za okrepitev evropske obrambne industrije z aktom o skupnih javnih naročilih (EDIRPA), katerega namen je podpreti sodelovanje med državami članicami v fazi javnega naročanja, da bi skupaj odpravile najnujnejše in najbolj kritične vrzeli, zlasti tiste, ki so nastale zaradi odziva na vojno agresijo Rusije proti Ukrajini. EDIRPA bo prispeval h krepitvi skupnega javnega naročanja na področju obrambe in s financiranjem Unije, povezanim z njim, h krepitvi zmogljivosti obrambne industrije Unije ter k njenemu prilagajanju strukturnim spremembam na trgu, ki so posledica povečanega povpraševanja zaradi novih izzivov, kot je ponoven intenzivni konflikt.

| (4) | Glede na razmere v Ukrajini in njene takojšnje obrambne potrebe, zlasti po strelivu, se je Svet 20. marca 2023 dogovoril o tristranskem pristopu, s katerim naj bi v naslednjih 12 mesecih Ukrajini s skupnimi prizadevanji zagotovili milijon kosov artilerijskega streliva. Strinjal se je, da se Ukrajini nemudoma dobavita strelivo zemlja–zemlja in artilerijsko strelivo, na zahtevo pa tudi izstrelki, ki se zagotovijo iz obstoječih zalog ali s spremembo prednostnega obravnavanja obstoječih naročil. Države članice je nadalje pozval, naj od akterjev evropske obrambne industrije (in Norveške) v okviru obstoječega projekta Evropske obrambne agencije (EDA) ali prek dopolnilnih projektov nabave pod vodstvom držav članic skupaj naročijo strelivo, na zahtevo pa tudi izstrelke, da bi ponovno napolnile svoje zaloge, hkrati pa omogočile nadaljnjo podporo Ukrajini. Svet se je dogovoril, da bo v podporo tem prizadevanjem mobiliziral ustrezna finančna sredstva, med drugim iz Evropskega mirovnega instrumenta. Svet je tudi pozval Komisijo, naj predstavi konkretne predloge za nujno podporo okrepitvi proizvodnih zmogljivosti evropske obrambne industrije, varnost dobavnih verig, večjo učinkovitost postopkov javnega naročanja, odpravo pomanjkljivosti v proizvodnih zmogljivostih in spodbujanje naložb, kadar je ustrezno, tudi z uporabo proračuna Unije. Tako spodbujanje naložb je bistveno, da se zagotovi stalna pokritost lastnih varnostnih potreb Unije ter ustrezno odzivanje obrambne industrije Unije in notranjega trga na trenutne izzive. Ta tri medsebojno povezana področja ukrepanja je treba izvajati vzporedno in usklajeno. Za zagotovitev ustreznega izvajanja treh področij ukrepanja bodo organizirani tudi redni sestanki na ravni nacionalnih direktorjev za oborožitev s projektno skupino za skupna javna naročila za obrambo (sestavljeno iz predstavnikov Komisije, Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) in EDA), da se ocenijo potrebe in industrijske zmogljivosti ter zagotovi potrebno tesno usklajevanje. |
| --- | --- |

(4)

Glede na razmere v Ukrajini in njene takojšnje obrambne potrebe, zlasti po strelivu, se je Svet 20. marca 2023 dogovoril o tristranskem pristopu, s katerim naj bi v naslednjih 12 mesecih Ukrajini s skupnimi prizadevanji zagotovili milijon kosov artilerijskega streliva. Strinjal se je, da se Ukrajini nemudoma dobavita strelivo zemlja–zemlja in artilerijsko strelivo, na zahtevo pa tudi izstrelki, ki se zagotovijo iz obstoječih zalog ali s spremembo prednostnega obravnavanja obstoječih naročil. Države članice je nadalje pozval, naj od akterjev evropske obrambne industrije (in Norveške) v okviru obstoječega projekta Evropske obrambne agencije (EDA) ali prek dopolnilnih projektov nabave pod vodstvom držav članic skupaj naročijo strelivo, na zahtevo pa tudi izstrelke, da bi ponovno napolnile svoje zaloge, hkrati pa omogočile nadaljnjo podporo Ukrajini. Svet se je dogovoril, da bo v podporo tem prizadevanjem mobiliziral ustrezna finančna sredstva, med drugim iz Evropskega mirovnega instrumenta. Svet je tudi pozval Komisijo, naj predstavi konkretne predloge za nujno podporo okrepitvi proizvodnih zmogljivosti evropske obrambne industrije, varnost dobavnih verig, večjo učinkovitost postopkov javnega naročanja, odpravo pomanjkljivosti v proizvodnih zmogljivostih in spodbujanje naložb, kadar je ustrezno, tudi z uporabo proračuna Unije. Tako spodbujanje naložb je bistveno, da se zagotovi stalna pokritost lastnih varnostnih potreb Unije ter ustrezno odzivanje obrambne industrije Unije in notranjega trga na trenutne izzive. Ta tri medsebojno povezana področja ukrepanja je treba izvajati vzporedno in usklajeno. Za zagotovitev ustreznega izvajanja treh področij ukrepanja bodo organizirani tudi redni sestanki na ravni nacionalnih direktorjev za oborožitev s projektno skupino za skupna javna naročila za obrambo (sestavljeno iz predstavnikov Komisije, Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) in EDA), da se ocenijo potrebe in industrijske zmogljivosti ter zagotovi potrebno tesno usklajevanje.

| (5) | Svet je 13. aprila 2023 v okviru Evropskega mirovnega instrumenta sprejel ukrep pomoči v vrednosti 1 milijarde EUR za podporo ukrajinskim oboroženim silam, ki omogoča, da se državam članicam povrnejo stroški za strelivo zemlja–zemlja in artilerijsko strelivo, po potrebi pa tudi izstrelke, ki so jih od 9. februarja do 31. maja 2023 iz obstoječih zalog ali s spremembo prednostnega obravnavanja obstoječih naročil darovale Ukrajini. Kar zadeva skupno javno naročanje, je doslej projektni dogovor EDA o skupnem javnem naročilu streliva podpisalo 24 držav članic skupaj z Norveško. |
| --- | --- |

(5)

Svet je 13. aprila 2023 v okviru Evropskega mirovnega instrumenta sprejel ukrep pomoči v vrednosti 1 milijarde EUR za podporo ukrajinskim oboroženim silam, ki omogoča, da se državam članicam povrnejo stroški za strelivo zemlja–zemlja in artilerijsko strelivo, po potrebi pa tudi izstrelke, ki so jih od 9. februarja do 31. maja 2023 iz obstoječih zalog ali s spremembo prednostnega obravnavanja obstoječih naročil darovale Ukrajini. Kar zadeva skupno javno naročanje, je doslej projektni dogovor EDA o skupnem javnem naročilu streliva podpisalo 24 držav članic skupaj z Norveško.

| (6) | Skupna prizadevanja za obnovitev izčrpanih zalog držav članic in podporo Ukrajini so lahko učinkovita le, če lahko akterji Unije na strani ponudbe potrebne obrambne proizvode dobavijo pravočasno. Ker pa zaloge hitro upadajo, proizvodnja v Uniji zaradi naročil držav članic ali tretjih držav že skoraj dosega največjo zmogljivost in cene že naraščajo, so potrebni dodatni ukrepi industrijske politike Unije za hitro okrepitev proizvodnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(6)

Skupna prizadevanja za obnovitev izčrpanih zalog držav članic in podporo Ukrajini so lahko učinkovita le, če lahko akterji Unije na strani ponudbe potrebne obrambne proizvode dobavijo pravočasno. Ker pa zaloge hitro upadajo, proizvodnja v Uniji zaradi naročil držav članic ali tretjih držav že skoraj dosega največjo zmogljivost in cene že naraščajo, so potrebni dodatni ukrepi industrijske politike Unije za hitro okrepitev proizvodnih zmogljivosti.

| (7) | Kot je poudarjeno v delu projektne skupine za skupna javna naročila za obrambo v zvezi z usklajevanjem javnih naročil za zelo kratkoročne obrambne potrebe ter sodelovanjem z državami članicami in proizvajalci obrambne opreme v Uniji, da bi podprli skupna naročila za obnovitev zalog, zlasti ob upoštevanju podpore Ukrajini, ima industrija Unije zmogljivosti za proizvodnjo streliva zemlja-zemlja, artilerijskega streliva in izstrelkov (v nadaljnjem besedilu: zadevni obrambni proizvodi). Vendar proizvodne zmogljivosti v sektorju obrambne industrije Unije ustrezajo časom, ko so bili izzivi drugačni od teh, s katerimi se trenutno sooča Unija. Dobavni tokovi so bili prilagojeni zaradi skromnejšega povpraševanja, pri čemer so ravni zalog minimalne, dobavitelji pa zaradi nižjih stroškov različni in razpršeni po svetu, kar pomeni, da je sektor obrambne industrije Unije izpostavljen odvisnostim. Posledično v teh razmerah sedanja proizvodna zmogljivost ter obstoječe dobavne in vrednostne verige ne omogočajo zanesljive in pravočasne dobave obrambnih proizvodov, potrebne za izpolnjevanje varnostnih potreb držav članic in za nadaljnjo pomoč Ukrajini, kar povzroča napetosti na trgu za zadevne obrambne proizvode ter tveganje učinka izrivanja. Zato je potrebno dodatno posredovanje na ravni Unije. |
| --- | --- |

(7)

Kot je poudarjeno v delu projektne skupine za skupna javna naročila za obrambo v zvezi z usklajevanjem javnih naročil za zelo kratkoročne obrambne potrebe ter sodelovanjem z državami članicami in proizvajalci obrambne opreme v Uniji, da bi podprli skupna naročila za obnovitev zalog, zlasti ob upoštevanju podpore Ukrajini, ima industrija Unije zmogljivosti za proizvodnjo streliva zemlja-zemlja, artilerijskega streliva in izstrelkov (v nadaljnjem besedilu: zadevni obrambni proizvodi). Vendar proizvodne zmogljivosti v sektorju obrambne industrije Unije ustrezajo časom, ko so bili izzivi drugačni od teh, s katerimi se trenutno sooča Unija. Dobavni tokovi so bili prilagojeni zaradi skromnejšega povpraševanja, pri čemer so ravni zalog minimalne, dobavitelji pa zaradi nižjih stroškov različni in razpršeni po svetu, kar pomeni, da je sektor obrambne industrije Unije izpostavljen odvisnostim. Posledično v teh razmerah sedanja proizvodna zmogljivost ter obstoječe dobavne in vrednostne verige ne omogočajo zanesljive in pravočasne dobave obrambnih proizvodov, potrebne za izpolnjevanje varnostnih potreb držav članic in za nadaljnjo pomoč Ukrajini, kar povzroča napetosti na trgu za zadevne obrambne proizvode ter tveganje učinka izrivanja. Zato je potrebno dodatno posredovanje na ravni Unije.

| (8) | V skladu s členom 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) naj bi Unija prispevala k doseganju cilja pospeševanja prilagajanja industrije strukturnim spremembam. Zato se zdi primerno podpreti industrijo Unije, da poveča obseg proizvodnje, skrajša čas proizvodnje ter odpravi morebitna ozka grla ali dejavnike, ki bi lahko upočasnjevali ali ovirali pravočasno razpoložljivost in dobavo zadevnih obrambnih proizvodov. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) naj bi Unija prispevala k doseganju cilja pospeševanja prilagajanja industrije strukturnim spremembam. Zato se zdi primerno podpreti industrijo Unije, da poveča obseg proizvodnje, skrajša čas proizvodnje ter odpravi morebitna ozka grla ali dejavnike, ki bi lahko upočasnjevali ali ovirali pravočasno razpoložljivost in dobavo zadevnih obrambnih proizvodov.

| (9) | Ukrepi, sprejeti na ravni Unije, bi morali biti namenjeni krepitvi konkurenčnosti in odpornosti tehnološke in industrijske baze evropske obrambe (EDTIB) na področju streliva in izstrelkov, da se omogoči njena nujna prilagoditev strukturnim spremembam. |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, sprejeti na ravni Unije, bi morali biti namenjeni krepitvi konkurenčnosti in odpornosti tehnološke in industrijske baze evropske obrambe (EDTIB) na področju streliva in izstrelkov, da se omogoči njena nujna prilagoditev strukturnim spremembam.

| (10) | V ta namen bi bilo treba vzpostaviti instrument za finančno podporo krepitvi industrije vzdolž dobavnih in vrednostnih verig, povezanih s proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov v Uniji (v nadaljnjem besedilu: instrument). |
| --- | --- |

(10)

V ta namen bi bilo treba vzpostaviti instrument za finančno podporo krepitvi industrije vzdolž dobavnih in vrednostnih verig, povezanih s proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov v Uniji (v nadaljnjem besedilu: instrument).

| (11) | Posebna struktura, pogoji za upravičenost in merila določena v tej uredbi so posebnost tega kratkoročnega instrumenta, ki ga narekujejo posebne okoliščine in trenutne izredne razmere. |
| --- | --- |

(11)

Posebna struktura, pogoji za upravičenost in merila določena v tej uredbi so posebnost tega kratkoročnega instrumenta, ki ga narekujejo posebne okoliščine in trenutne izredne razmere.

| (12) | Instrument bo skladen z obstoječimi skupnimi pobudami Unije, povezanimi z obrambo, kot so tiste iz Evropskega obrambnega sklada, predlaganega EDIRPA in Evropskega mirovnega instrumenta, ter bo ustvarjal sinergije z drugimi programi Unije. Instrument je v celoti skladen s ciljem strateškega kompasa. |
| --- | --- |

(12)

Instrument bo skladen z obstoječimi skupnimi pobudami Unije, povezanimi z obrambo, kot so tiste iz Evropskega obrambnega sklada, predlaganega EDIRPA in Evropskega mirovnega instrumenta, ter bo ustvarjal sinergije z drugimi programi Unije. Instrument je v celoti skladen s ciljem strateškega kompasa.

| (13) | Če ni navedeno drugače, bi se morala v zvezi z instrumentom uporabljati Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). |
| --- | --- |

(13)

Če ni navedeno drugače, bi se morala v zvezi z instrumentom uporabljati Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba).

| (14) | V skladu s členom 193(2) finančne uredbe se lahko nepovratna sredstva dodelijo za ukrep, ki se je že začel izvajati, pod pogojem, da vložnik lahko dokaže, da je bilo treba ukrep začeti izvajati pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih. Vendar stroški, nastali pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva, niso upravičeni, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih. Da bo mogoče pospešiti dobavo zadevnih obrambnih proizvodov, k čemur je Svet pozval 20. marca 2023, bi bilo treba v sklepu o financiranju omogočiti, da se določijo finančni prispevki v zvezi z ukrepi v obdobju, ki se začne od tega datuma. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členom 193(2) finančne uredbe se lahko nepovratna sredstva dodelijo za ukrep, ki se je že začel izvajati, pod pogojem, da vložnik lahko dokaže, da je bilo treba ukrep začeti izvajati pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih. Vendar stroški, nastali pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva, niso upravičeni, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih. Da bo mogoče pospešiti dobavo zadevnih obrambnih proizvodov, k čemur je Svet pozval 20. marca 2023, bi bilo treba v sklepu o financiranju omogočiti, da se določijo finančni prispevki v zvezi z ukrepi v obdobju, ki se začne od tega datuma.

| (15) | Ta uredba za celotno trajanje instrumenta določa finančna sredstva, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (4). |
| --- | --- |

(15)

Ta uredba za celotno trajanje instrumenta določa finančna sredstva, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (4).

| (16) | Možnosti iz člena 73(4) Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (5) se lahko uporabijo, če je projekt skladen s pravili iz navedene uredbe ter s področji uporabe Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada plus, kot sta določeni v Uredbi (EU) 2021/1058 (6) oziroma Uredbi (EU) 2021/1057 (7) Evropskega parlamenta in Sveta. V skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/1060 mora Komisija spremenjene programe, ki jih predložijo države članice, oceniti in v dveh mesecih po predložitvi spremenjenega programa podati svoje pripombe. Glede na nujnost razmer bi si morala Komisija prizadevati, da oceno spremenjenih nacionalnih programov zaključi brez nepotrebnega odlašanja. |
| --- | --- |

(16)

Možnosti iz člena 73(4) Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (5) se lahko uporabijo, če je projekt skladen s pravili iz navedene uredbe ter s področji uporabe Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada plus, kot sta določeni v Uredbi (EU) 2021/1058 (6) oziroma Uredbi (EU) 2021/1057 (7) Evropskega parlamenta in Sveta. V skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/1060 mora Komisija spremenjene programe, ki jih predložijo države članice, oceniti in v dveh mesecih po predložitvi spremenjenega programa podati svoje pripombe. Glede na nujnost razmer bi si morala Komisija prizadevati, da oceno spremenjenih nacionalnih programov zaključi brez nepotrebnega odlašanja.

| (17) | Države članice bi morale imeti možnost, da pri predložitvi spremenjenih ali novih načrtov za okrevanje in odpornost v skladu s členom 21 Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (8) predlagajo ukrepe, ki prispevajo tudi k ciljem instrumenta, v skladu z nameni in zahtevami, določenimi v Sklepu Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 (9), Uredbe Sveta (EU) 2020/2094 (10) in Uredbe (EU) 2021/241. Pri tem bi države članice morale upoštevati zlasti ukrepe v zvezi s predlogi, predloženimi na podlagi razpisa za zbiranje predlogov v okviru instrumenta, ki jim je bil v skladu z instrumentom podeljen pečat odličnosti. |
| --- | --- |

(17)

Države članice bi morale imeti možnost, da pri predložitvi spremenjenih ali novih načrtov za okrevanje in odpornost v skladu s členom 21 Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (8) predlagajo ukrepe, ki prispevajo tudi k ciljem instrumenta, v skladu z nameni in zahtevami, določenimi v Sklepu Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 (9), Uredbe Sveta (EU) 2020/2094 (10) in Uredbe (EU) 2021/241. Pri tem bi države članice morale upoštevati zlasti ukrepe v zvezi s predlogi, predloženimi na podlagi razpisa za zbiranje predlogov v okviru instrumenta, ki jim je bil v skladu z instrumentom podeljen pečat odličnosti.

| (18) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (12), (Euratom, ES) št. 2185/96 (13) in (EU) 2017/1939 (14) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (15). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (12), (Euratom, ES) št. 2185/96 (13) in (EU) 2017/1939 (14) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (15). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

| (19) | Članice Evropskega združenja za prosto trgovino, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), bi morale imeti možnost sodelovati v instrumentu kot pridružene države v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (16), ki določa izvajanje njihovega sodelovanja v programih Unije na podlagi odločitve, sprejete na podlagi navedenega sporazuma. Ta uredba bi morala od teh tretjih držav zahtevati, da odgovornemu odredbodajalcu, OLAF in Računskemu sodišču podelijo potrebne pravice in dostop, da lahko v celoti izvajajo svoje pristojnosti. |
| --- | --- |

(19)

Članice Evropskega združenja za prosto trgovino, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), bi morale imeti možnost sodelovati v instrumentu kot pridružene države v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (16), ki določa izvajanje njihovega sodelovanja v programih Unije na podlagi odločitve, sprejete na podlagi navedenega sporazuma. Ta uredba bi morala od teh tretjih držav zahtevati, da odgovornemu odredbodajalcu, OLAF in Računskemu sodišču podelijo potrebne pravice in dostop, da lahko v celoti izvajajo svoje pristojnosti.

| (20) | Zaradi posebnosti obrambne industrije, v kateri povpraševanje prihaja skoraj izključno od držav članic in pridruženih držav, ki nadzorujejo tudi vso nabavo proizvodov in tehnologij, povezanih z obrambo, vključno z izvozom, delovanje sektorja obrambne industrije ne sledi običajnim pravilom in poslovnim modelom, ki prevladujejo na bolj tradicionalnih trgih. Industrija zato ne izvaja znatnih industrijskih naložb iz lastnih sredstev, temveč to počne le na podlagi konkretnih naročil. Čeprav so konkretna naročila držav članic predpogoj za kakršno koli naložbo, lahko Komisija posreduje in zmanjša tveganje industrijskih naložb z nepovratnimi sredstvi in posojili ter tako omogoči hitrejše prilagajanje sedanjim strukturnim spremembam na trgu. V trenutnih izrednih razmerah bi bilo treba s podporo Unije kriti do 50 % neposrednih upravičenih stroškov, da bi lahko upravičenci čim prej izvedli ukrepe in zmanjšali tveganja svojih naložb ter tako pospešili razpoložljivost zadevnih obrambnih proizvodov. |
| --- | --- |

(20)

Zaradi posebnosti obrambne industrije, v kateri povpraševanje prihaja skoraj izključno od držav članic in pridruženih držav, ki nadzorujejo tudi vso nabavo proizvodov in tehnologij, povezanih z obrambo, vključno z izvozom, delovanje sektorja obrambne industrije ne sledi običajnim pravilom in poslovnim modelom, ki prevladujejo na bolj tradicionalnih trgih. Industrija zato ne izvaja znatnih industrijskih naložb iz lastnih sredstev, temveč to počne le na podlagi konkretnih naročil. Čeprav so konkretna naročila držav članic predpogoj za kakršno koli naložbo, lahko Komisija posreduje in zmanjša tveganje industrijskih naložb z nepovratnimi sredstvi in posojili ter tako omogoči hitrejše prilagajanje sedanjim strukturnim spremembam na trgu. V trenutnih izrednih razmerah bi bilo treba s podporo Unije kriti do 50 % neposrednih upravičenih stroškov, da bi lahko upravičenci čim prej izvedli ukrepe in zmanjšali tveganja svojih naložb ter tako pospešili razpoložljivost zadevnih obrambnih proizvodov.

| (21) | Iz instrumenta bi bilo treba s sredstvi, določenimi v finančni uredbi, zagotoviti finančno podporo za ukrepe, ki bodo pripomogli k pravočasni razpoložljivosti in dobavi zadevnih obrambnih proizvodov, kot so dejavnosti industrijskega usklajevanja in mreženja, dostop do financiranja za podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov, rezervacijo zmogljivosti, industrijske procese obnove proizvodov s pretečenim rokom uporabe, širjenje, optimizacijo, posodobitev, nadgradnjo ali spremembo namena obstoječih proizvodnih zmogljivosti na tem področju ali vzpostavitev novih ter usposabljanje osebja. |
| --- | --- |

(21)

Iz instrumenta bi bilo treba s sredstvi, določenimi v finančni uredbi, zagotoviti finančno podporo za ukrepe, ki bodo pripomogli k pravočasni razpoložljivosti in dobavi zadevnih obrambnih proizvodov, kot so dejavnosti industrijskega usklajevanja in mreženja, dostop do financiranja za podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov, rezervacijo zmogljivosti, industrijske procese obnove proizvodov s pretečenim rokom uporabe, širjenje, optimizacijo, posodobitev, nadgradnjo ali spremembo namena obstoječih proizvodnih zmogljivosti na tem področju ali vzpostavitev novih ter usposabljanje osebja.

| (22) | Ker je instrument namenjen povečanju konkurenčnosti in učinkovitosti obrambne industrije Unije, bi morali biti do podpore upravičeni samo subjekti v javni ali zasebni lasti, ki imajo sedež in izvršno upravno strukturo v Uniji ali pridruženih državah. Ti subjekti ne bi smeli biti pod nadzorom nepridružene tretje države ali subjekta iz nepridružene tretje države ali pa bi morali biti pregledani v smislu Uredbe (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta (17) in, kadar je potrebno, sprejeti blažitvene ukrepe ob upoštevanju ciljev iz člena 4 te uredbe. Subjekt s sedežem v nepridruženi tretji državi oziroma subjekt s sedežem v Uniji ali pridruženi državi, ki ima izvršno upravno strukturo v nepridruženi tretji državi, ne bi smel biti upravičen kot prejemnik, vključen v ukrepu. |
| --- | --- |

(22)

Ker je instrument namenjen povečanju konkurenčnosti in učinkovitosti obrambne industrije Unije, bi morali biti do podpore upravičeni samo subjekti v javni ali zasebni lasti, ki imajo sedež in izvršno upravno strukturo v Uniji ali pridruženih državah. Ti subjekti ne bi smeli biti pod nadzorom nepridružene tretje države ali subjekta iz nepridružene tretje države ali pa bi morali biti pregledani v smislu Uredbe (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta (17) in, kadar je potrebno, sprejeti blažitvene ukrepe ob upoštevanju ciljev iz člena 4 te uredbe. Subjekt s sedežem v nepridruženi tretji državi oziroma subjekt s sedežem v Uniji ali pridruženi državi, ki ima izvršno upravno strukturo v nepridruženi tretji državi, ne bi smel biti upravičen kot prejemnik, vključen v ukrepu.

| (23) | Subjekti s sedežem v Uniji ali pridruženi državi, ki so pod nadzorom nepridružene tretje države ali subjekta iz nepridružene tretje države in niso bili pregledani v smislu Uredbe (EU) 2019/452 in niso sprejeli blažitvenih ukrepov, kadar je to potrebno, bi morali biti kot prejemniki upravičeni le, če so izpolnjeni strogi pogoji v zvezi z varnostnimi in obrambnimi interesi Unije in njenih držav članic, kot so določeni v okviru skupne zunanje in varnostne politike na podlagi naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), tudi v smislu krepitve EDTIB. Sodelovanje takih subjektov ne bi smelo biti v nasprotju s cilji instrumenta. V zvezi s tem bi bilo treba nadzor razumeti kot možnost neposrednega ali posrednega odločilnega vplivanja na subjekt prek enega ali več vmesnih subjektov. Vložniki bi morali zagotoviti vse relevantne informacije o infrastrukturi, objektih, sredstvih in virih, ki bodo uporabljeni pri ukrepu. Pri tem bi bilo treba upoštevati tudi zaskrbljenost držav članic glede zanesljivosti oskrbe. Glede na nujnost razmer zaradi sedanje krize pri dobavi streliva bi bilo treba za namene Instrumenta upoštevati obstoječe dobavne verige. |
| --- | --- |

(23)

Subjekti s sedežem v Uniji ali pridruženi državi, ki so pod nadzorom nepridružene tretje države ali subjekta iz nepridružene tretje države in niso bili pregledani v smislu Uredbe (EU) 2019/452 in niso sprejeli blažitvenih ukrepov, kadar je to potrebno, bi morali biti kot prejemniki upravičeni le, če so izpolnjeni strogi pogoji v zvezi z varnostnimi in obrambnimi interesi Unije in njenih držav članic, kot so določeni v okviru skupne zunanje in varnostne politike na podlagi naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), tudi v smislu krepitve EDTIB. Sodelovanje takih subjektov ne bi smelo biti v nasprotju s cilji instrumenta. V zvezi s tem bi bilo treba nadzor razumeti kot možnost neposrednega ali posrednega odločilnega vplivanja na subjekt prek enega ali več vmesnih subjektov. Vložniki bi morali zagotoviti vse relevantne informacije o infrastrukturi, objektih, sredstvih in virih, ki bodo uporabljeni pri ukrepu. Pri tem bi bilo treba upoštevati tudi zaskrbljenost držav članic glede zanesljivosti oskrbe. Glede na nujnost razmer zaradi sedanje krize pri dobavi streliva bi bilo treba za namene Instrumenta upoštevati obstoječe dobavne verige.

| (24) | Infrastruktura, objekti, sredstva in viri prejemnikov, vključenih v ukrepu, ki se podpre v okviru instrumenta, morajo biti ves čas izvajanja ukrepa na ozemlju države članice ali pridružene države. |
| --- | --- |

(24)

Infrastruktura, objekti, sredstva in viri prejemnikov, vključenih v ukrepu, ki se podpre v okviru instrumenta, morajo biti ves čas izvajanja ukrepa na ozemlju države članice ali pridružene države.

| (25) | Z instrumentom se ne bi smela finančno podpirati krepitev zmogljivosti za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov, za katere velja omejitev s strani nepridružene tretje države ali subjekta iz nepridružene tretje države, ki bi omejevala možnost držav članic za uporabo teh zadevnih obrambnih proizvodov. Prejemnik bi si moral prizadevati zagotoviti, da bo ukrep, ki se financira iz instrumenta, omogočil dobavo proizvodov Ukrajini. |
| --- | --- |

(25)

Z instrumentom se ne bi smela finančno podpirati krepitev zmogljivosti za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov, za katere velja omejitev s strani nepridružene tretje države ali subjekta iz nepridružene tretje države, ki bi omejevala možnost držav članic za uporabo teh zadevnih obrambnih proizvodov. Prejemnik bi si moral prizadevati zagotoviti, da bo ukrep, ki se financira iz instrumenta, omogočil dobavo proizvodov Ukrajini.

| (26) | Na podlagi člena 85 Sklepa Sveta (EU) 2021/1764 (18) so fizične osebe ter organi in institucije s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji instrumenta ter morebitnimi ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero so zadevni ČDO povezani. |
| --- | --- |

(26)

Na podlagi člena 85 Sklepa Sveta (EU) 2021/1764 (18) so fizične osebe ter organi in institucije s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji instrumenta ter morebitnimi ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero so zadevni ČDO povezani.

| (27) | Komisija bi morala pri ocenjevanju predlogov, ki jih predložijo vložniki, posebno pozornost nameniti njihovemu prispevku k ciljem instrumenta. Predloge bi bilo treba oceniti zlasti glede na njihov prispevek k povečanju, okrepitvi, rezervaciji ali posodobitvi proizvodnih zmogljivosti ter preusposabljanju in izpopolnjevanju zadevne delovne sile. Poleg tega bi jih bilo treba oceniti glede na njihov prispevek k skrajšanju časa proizvodnje zadevnih obrambnih proizvodov, tudi z mehanizmi za spremembo prednostnega obravnavanja naročil, k prepoznavanju in odpravi ozkih grl vzdolž njihovih dobavnih verig ter k razvoju odpornosti teh dobavnih verig z vzpostavitvijo in operacionalizacijo čezmejnega sodelovanja podjetij, in zlasti v večji meri malih in srednjih podjetij (MSP) ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki delujejo v zadevnih dobavnih verigah. |
| --- | --- |

(27)

Komisija bi morala pri ocenjevanju predlogov, ki jih predložijo vložniki, posebno pozornost nameniti njihovemu prispevku k ciljem instrumenta. Predloge bi bilo treba oceniti zlasti glede na njihov prispevek k povečanju, okrepitvi, rezervaciji ali posodobitvi proizvodnih zmogljivosti ter preusposabljanju in izpopolnjevanju zadevne delovne sile. Poleg tega bi jih bilo treba oceniti glede na njihov prispevek k skrajšanju časa proizvodnje zadevnih obrambnih proizvodov, tudi z mehanizmi za spremembo prednostnega obravnavanja naročil, k prepoznavanju in odpravi ozkih grl vzdolž njihovih dobavnih verig ter k razvoju odpornosti teh dobavnih verig z vzpostavitvijo in operacionalizacijo čezmejnega sodelovanja podjetij, in zlasti v večji meri malih in srednjih podjetij (MSP) ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki delujejo v zadevnih dobavnih verigah.

| (28) | Komisija bi morala pri oblikovanju, dodeljevanju in izvajanju finančne podpore Unije posebno pozornost nameniti zagotavljanju, da taka podpora ne vpliva negativno na pogoje konkurence na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(28)

Komisija bi morala pri oblikovanju, dodeljevanju in izvajanju finančne podpore Unije posebno pozornost nameniti zagotavljanju, da taka podpora ne vpliva negativno na pogoje konkurence na notranjem trgu.

| (29) | Kriza, ki je posledica vojne agresije Rusije proti Ukrajini, ni pokazala le pomanjkljivosti v sektorju obrambne industrije Unije, temveč je povzročila tudi izzive za delovanje notranjega trga obrambnih proizvodov. Zaradi trenutnih geopolitičnih razmer je namreč prišlo do znatnega povečanja povpraševanja, kar vpliva na delovanje notranjega trga proizvodnje in prodaje zadevnih obrambnih proizvodov ter njihovih sestavnih delov v Uniji. Medtem ko so nekatere države članice zaradi nacionalne varnosti sprejele ali bodo verjetno sprejele ukrepe za ohranitev svojih zalog, se druge soočajo s težavami pri dostopu do blaga, potrebnega za proizvodnjo ali nabavo zadevnih obrambnih proizvodov. Včasih težave pri dostopu do ene surovine ali določenega sestavnega dela ovirajo celotne proizvodne verige. Da bi se zagotovilo delovanje notranjega trga, je treba na usklajen način določiti harmonizirana pravila za povečanje zanesljivosti oskrbe z zadevnimi obrambnimi proizvodi. Ti ukrepi bi morali vključevati pospešitev postopka izdaje dovoljenj in olajšanje postopkov javnega naročanja. Ti ukrepi bi morali temeljiti na členu 114 PDEU. |
| --- | --- |

(29)

Kriza, ki je posledica vojne agresije Rusije proti Ukrajini, ni pokazala le pomanjkljivosti v sektorju obrambne industrije Unije, temveč je povzročila tudi izzive za delovanje notranjega trga obrambnih proizvodov. Zaradi trenutnih geopolitičnih razmer je namreč prišlo do znatnega povečanja povpraševanja, kar vpliva na delovanje notranjega trga proizvodnje in prodaje zadevnih obrambnih proizvodov ter njihovih sestavnih delov v Uniji. Medtem ko so nekatere države članice zaradi nacionalne varnosti sprejele ali bodo verjetno sprejele ukrepe za ohranitev svojih zalog, se druge soočajo s težavami pri dostopu do blaga, potrebnega za proizvodnjo ali nabavo zadevnih obrambnih proizvodov. Včasih težave pri dostopu do ene surovine ali določenega sestavnega dela ovirajo celotne proizvodne verige. Da bi se zagotovilo delovanje notranjega trga, je treba na usklajen način določiti harmonizirana pravila za povečanje zanesljivosti oskrbe z zadevnimi obrambnimi proizvodi. Ti ukrepi bi morali vključevati pospešitev postopka izdaje dovoljenj in olajšanje postopkov javnega naročanja. Ti ukrepi bi morali temeljiti na členu 114 PDEU.

| (30) | Glede na pomen zagotavljanja zanesljivosti oskrbe z zadevnimi obrambnimi proizvodi bi morale države članice zagotoviti učinkovito in pravočasno obravnavo upravnih vlog, povezanih z načrtovanjem, gradnjo in upravljanjem proizvodnih obratov, prenosom vhodnih materialov v Uniji ter kvalifikacijo in certificiranjem zadevnih končnih proizvodov. |
| --- | --- |

(30)

Glede na pomen zagotavljanja zanesljivosti oskrbe z zadevnimi obrambnimi proizvodi bi morale države članice zagotoviti učinkovito in pravočasno obravnavo upravnih vlog, povezanih z načrtovanjem, gradnjo in upravljanjem proizvodnih obratov, prenosom vhodnih materialov v Uniji ter kvalifikacijo in certificiranjem zadevnih končnih proizvodov.

| (31) | Da bi uresničili splošni cilj javne politike, ki je zagotoviti varnost, je treba čim prej vzpostaviti proizvodne zmogljivosti, povezane s proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov, pri tem pa čim bolj zmanjšati upravno breme. Zato bi morale države članice kar najhitreje obravnavati vloge, povezane z načrtovanjem, gradnjo in upravljanjem obratov in naprav za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov. Takim vlogam bi bilo treba dati prednost pri usklajevanju pravnih interesov v posameznih primerih. |
| --- | --- |

(31)

Da bi uresničili splošni cilj javne politike, ki je zagotoviti varnost, je treba čim prej vzpostaviti proizvodne zmogljivosti, povezane s proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov, pri tem pa čim bolj zmanjšati upravno breme. Zato bi morale države članice kar najhitreje obravnavati vloge, povezane z načrtovanjem, gradnjo in upravljanjem obratov in naprav za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov. Takim vlogam bi bilo treba dati prednost pri usklajevanju pravnih interesov v posameznih primerih.

| (32) | Glede na cilj te uredbe ter izredne razmere in izjemne okoliščine njenega sprejetja bi morale države članice za vsak primer posebej preučiti možnost uporabe izvzetij v zvezi z obrambo na podlagi nacionalnega prava in prava Unije, ki se uporablja, če menijo, da bi uporaba takih izvzetij olajšala izpolnjevanje tega cilja. To bi lahko veljalo zlasti za pravo Unije, povezano z okoljskimi, zdravstvenimi in varnostnimi vprašanji, ki je nujno za izboljšanje varovanja zdravja ljudi in okolja ter trajnosten in varen razvoj. Vendar bi lahko izvajanje tega prava povzročilo tudi regulativne ovire, ki zavirajo potencial obrambne industrije Unije za okrepitev proizvodnje in dobave zadevnih obrambnih proizvodov. Unija in njene države članice imajo skupno odgovornost, da takoj preučijo vse ukrepe, ki bi lahko bili potrebni za ublažitev morebitnih ovir. Kateri koli tak ukrep na ravni Unije, regionalni ali nacionalni ravni ne bi smel ogrožati okolja, zdravja in varnosti. |
| --- | --- |

(32)

Glede na cilj te uredbe ter izredne razmere in izjemne okoliščine njenega sprejetja bi morale države članice za vsak primer posebej preučiti možnost uporabe izvzetij v zvezi z obrambo na podlagi nacionalnega prava in prava Unije, ki se uporablja, če menijo, da bi uporaba takih izvzetij olajšala izpolnjevanje tega cilja. To bi lahko veljalo zlasti za pravo Unije, povezano z okoljskimi, zdravstvenimi in varnostnimi vprašanji, ki je nujno za izboljšanje varovanja zdravja ljudi in okolja ter trajnosten in varen razvoj. Vendar bi lahko izvajanje tega prava povzročilo tudi regulativne ovire, ki zavirajo potencial obrambne industrije Unije za okrepitev proizvodnje in dobave zadevnih obrambnih proizvodov. Unija in njene države članice imajo skupno odgovornost, da takoj preučijo vse ukrepe, ki bi lahko bili potrebni za ublažitev morebitnih ovir. Kateri koli tak ukrep na ravni Unije, regionalni ali nacionalni ravni ne bi smel ogrožati okolja, zdravja in varnosti.

| (33) | Cilj Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (19) je uskladiti postopke za oddajo javnih naročil na področju obrambe in varnosti in tako omogočiti izpolnjevanje varnostnih zahtev držav članic in obveznosti, ki izhajajo iz PDEU. Navedena direktiva vsebuje zlasti posebne določbe za nujne primere, ki so posledica krize, zlasti glede krajših rokov za sprejemanje ponudb in možnosti uporabe postopka s pogajanji brez predhodne objave obvestila o naročilu. Vendar bi lahko bila v primerih, kadar nameravata skupno javno naročilo izvesti dve ali več držav članic, izjemna nujnost zaradi sedanje krize pri dobavi streliva nezdružljiva tudi s temi določbami. V nekaterih primerih je edina rešitev, ki ščiti varnostne interese teh držav članic, odprtje obstoječega okvirnega sporazuma naročnikom držav članic, ki prej niso bile njegove pogodbenice, tudi če taka možnost v prvotnem okvirnem sporazumu ni bila predvidena. |
| --- | --- |

(33)

Cilj Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (19) je uskladiti postopke za oddajo javnih naročil na področju obrambe in varnosti in tako omogočiti izpolnjevanje varnostnih zahtev držav članic in obveznosti, ki izhajajo iz PDEU. Navedena direktiva vsebuje zlasti posebne določbe za nujne primere, ki so posledica krize, zlasti glede krajših rokov za sprejemanje ponudb in možnosti uporabe postopka s pogajanji brez predhodne objave obvestila o naročilu. Vendar bi lahko bila v primerih, kadar nameravata skupno javno naročilo izvesti dve ali več držav članic, izjemna nujnost zaradi sedanje krize pri dobavi streliva nezdružljiva tudi s temi določbami. V nekaterih primerih je edina rešitev, ki ščiti varnostne interese teh držav članic, odprtje obstoječega okvirnega sporazuma naročnikom držav članic, ki prej niso bile njegove pogodbenice, tudi če taka možnost v prvotnem okvirnem sporazumu ni bila predvidena.

| (34) | V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije so spremembe javnega naročila strogo omejene na to, kar je v danih okoliščinah nujno potrebno, pri čemer se v največji možni meri upoštevajo načela nediskriminacije, preglednosti in sorazmernosti. Zato bi moralo biti mogoče odstopati od Direktive 2009/81/ES s povečanjem količine, določene v okvirnem sporazumu, hkrati pa ta sporazum odpreti naročnikom drugih držav članic. V zvezi s temi dodatnimi količinami bi morali za te naročnike veljati enaki pogoji kot za prvotnega naročnika, ki je sklenil prvotni okvirni sporazum. V takih primerih bi moral prvotni naročnik vsakemu gospodarskemu subjektu, ki izpolnjuje pogoje, ki jih je naročnik prvotno določil v postopku za oddajo javnega naročila za okvirni sporazum, vključno z zahtevami za priznanje sposobnosti iz členov 39 do 46 Direktive 2009/81/ES, tudi dovoliti, da pristopi k temu okvirnemu sporazumu. Poleg tega bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe za preglednost, da se zagotovi, da so vse potencialno zainteresirane strani obveščene. Da bi se omejili učinki teh sprememb na nemoteno delovanje notranjega trga in preprečilo nesorazmerno izkrivljanje konkurence, bi moralo biti mogoče take spremembe okvirnih sporazumov sklepati le do 30. junija 2025. |
| --- | --- |

(34)

V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije so spremembe javnega naročila strogo omejene na to, kar je v danih okoliščinah nujno potrebno, pri čemer se v največji možni meri upoštevajo načela nediskriminacije, preglednosti in sorazmernosti. Zato bi moralo biti mogoče odstopati od Direktive 2009/81/ES s povečanjem količine, določene v okvirnem sporazumu, hkrati pa ta sporazum odpreti naročnikom drugih držav članic. V zvezi s temi dodatnimi količinami bi morali za te naročnike veljati enaki pogoji kot za prvotnega naročnika, ki je sklenil prvotni okvirni sporazum. V takih primerih bi moral prvotni naročnik vsakemu gospodarskemu subjektu, ki izpolnjuje pogoje, ki jih je naročnik prvotno določil v postopku za oddajo javnega naročila za okvirni sporazum, vključno z zahtevami za priznanje sposobnosti iz členov 39 do 46 Direktive 2009/81/ES, tudi dovoliti, da pristopi k temu okvirnemu sporazumu. Poleg tega bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe za preglednost, da se zagotovi, da so vse potencialno zainteresirane strani obveščene. Da bi se omejili učinki teh sprememb na nemoteno delovanje notranjega trga in preprečilo nesorazmerno izkrivljanje konkurence, bi moralo biti mogoče take spremembe okvirnih sporazumov sklepati le do 30. junija 2025.

| (35) | Da bi bila EDTIB konkurenčna, inovativna in odporna ter da bi lahko okrepila svoje proizvodne zmogljivosti, bi morala imeti dostop do javnega in zasebnega financiranja. Kot je navedeno v sporočilu Komisije z dne 15. februarja 2022 z naslovom „Prispevek Komisije k evropski obrambi“, so pobude Unije na področju trajnostnega financiranja še naprej skladne s prizadevanji Unije, da se evropski obrambni industriji omogoči zadosten dostop do financiranja in naložb. Pri tem okvir Unije za trajnostno financiranje ne preprečuje naložb v dejavnosti, povezane z obrambo. Obrambna industrija Unije bistveno prispeva k odpornosti in varnosti Unije ter s tem k miru in družbeni trajnostnosti. V okviru pobud Unije o politikah trajnostnega financiranja se sporno orožje, za katero veljajo mednarodne konvencije, ki prepovedujejo njegov razvoj, proizvodnjo, skladiščenje, uporabo, prenos in dostavo ter so jih podpisale države članice, šteje za nezdružljivo z zahtevami družbene trajnostnosti. V sektorju obrambne industrije Unije države članice izvajajo strog regulativni nadzor prenosa in izvoza vojaškega blaga in blaga z dvojno rabo. S tega vidika bi zavezanost nacionalnih in evropskih finančnih akterjev, kot so nacionalne spodbujevalne banke in institucije, da podprejo evropsko obrambno industrijo, poslala močan signal zasebnemu sektorju. Evropska investicijska banka bi morala ob polnem izvajanju svojih siceršnjih nalog za financiranje gospodarskega razvoja in javne politike, vključno z dvojnim zelenim in digitalnim prehodom ter v skladu s členom 309 PDEU in svojim statutom, okrepiti svojo podporo evropsko obrambni industriji in skupnim javnim naročilom, ki bi presegala njeno sedanjo podporo dvojni rabi, kadar bi take naložbe nedvomno pripomogle k izvajanju prednostnih nalog strateškega kompasa. |
| --- | --- |

(35)

Da bi bila EDTIB konkurenčna, inovativna in odporna ter da bi lahko okrepila svoje proizvodne zmogljivosti, bi morala imeti dostop do javnega in zasebnega financiranja. Kot je navedeno v sporočilu Komisije z dne 15. februarja 2022 z naslovom „Prispevek Komisije k evropski obrambi“, so pobude Unije na področju trajnostnega financiranja še naprej skladne s prizadevanji Unije, da se evropski obrambni industriji omogoči zadosten dostop do financiranja in naložb. Pri tem okvir Unije za trajnostno financiranje ne preprečuje naložb v dejavnosti, povezane z obrambo. Obrambna industrija Unije bistveno prispeva k odpornosti in varnosti Unije ter s tem k miru in družbeni trajnostnosti. V okviru pobud Unije o politikah trajnostnega financiranja se sporno orožje, za katero veljajo mednarodne konvencije, ki prepovedujejo njegov razvoj, proizvodnjo, skladiščenje, uporabo, prenos in dostavo ter so jih podpisale države članice, šteje za nezdružljivo z zahtevami družbene trajnostnosti. V sektorju obrambne industrije Unije države članice izvajajo strog regulativni nadzor prenosa in izvoza vojaškega blaga in blaga z dvojno rabo. S tega vidika bi zavezanost nacionalnih in evropskih finančnih akterjev, kot so nacionalne spodbujevalne banke in institucije, da podprejo evropsko obrambno industrijo, poslala močan signal zasebnemu sektorju. Evropska investicijska banka bi morala ob polnem izvajanju svojih siceršnjih nalog za financiranje gospodarskega razvoja in javne politike, vključno z dvojnim zelenim in digitalnim prehodom ter v skladu s členom 309 PDEU in svojim statutom, okrepiti svojo podporo evropsko obrambni industriji in skupnim javnim naročilom, ki bi presegala njeno sedanjo podporo dvojni rabi, kadar bi take naložbe nedvomno pripomogle k izvajanju prednostnih nalog strateškega kompasa.

| (36) | Podjetja v vrednostnih verigah zadevnih obrambnih proizvodov bi morala imeti dostop do dolžniškega financiranja, da bi lahko pospešila potrebne naložbe v povečanje proizvodnih zmogljivosti. Z instrumentom bi bilo treba olajšati dostop do financiranja za podjetja Unije v sektorju streliva in izstrelkov. S to uredbo bi bilo treba zlasti zagotoviti, da bodo ta podjetja deležna enakih pogojev kot druga podjetja in da bo poskrbljeno za kakršne koli dodatne stroške, ki nastanejo posebej za sektor obrambe. |
| --- | --- |

(36)

Podjetja v vrednostnih verigah zadevnih obrambnih proizvodov bi morala imeti dostop do dolžniškega financiranja, da bi lahko pospešila potrebne naložbe v povečanje proizvodnih zmogljivosti. Z instrumentom bi bilo treba olajšati dostop do financiranja za podjetja Unije v sektorju streliva in izstrelkov. S to uredbo bi bilo treba zlasti zagotoviti, da bodo ta podjetja deležna enakih pogojev kot druga podjetja in da bo poskrbljeno za kakršne koli dodatne stroške, ki nastanejo posebej za sektor obrambe.

| (37) | Komisija bi morala imeti možnost vzpostaviti namenski instrument v okviru dejavnosti za spodbujanje naložb, ki se imenuje „Okrepitveni sklad“. Okrepitveni sklad bi bilo treba izvajati s posrednim upravljanjem. Komisija bi morala v zvezi s tem preučiti najprimernejši način za uporabo vzvodov proračuna Unije za sprostitev javnih in zasebnih naložb v podporo želeni hitri okrepitvi zmogljivosti, na primer z mehanizmom mešanega financiranja, tudi v okviru sklada InvestEU, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta (20), v tesnem sodelovanju z izvajalskimi partnerji. Dejavnosti Okrepitvenega sklada bi morale podpirati povečanje proizvodnih zmogljivosti v sektorju streliva in izstrelkov z zagotavljanjem možnosti za večjo razpoložljivost sredstev za podjetja v vrednostnih verigah. |
| --- | --- |

(37)

Komisija bi morala imeti možnost vzpostaviti namenski instrument v okviru dejavnosti za spodbujanje naložb, ki se imenuje „Okrepitveni sklad“. Okrepitveni sklad bi bilo treba izvajati s posrednim upravljanjem. Komisija bi morala v zvezi s tem preučiti najprimernejši način za uporabo vzvodov proračuna Unije za sprostitev javnih in zasebnih naložb v podporo želeni hitri okrepitvi zmogljivosti, na primer z mehanizmom mešanega financiranja, tudi v okviru sklada InvestEU, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta (20), v tesnem sodelovanju z izvajalskimi partnerji. Dejavnosti Okrepitvenega sklada bi morale podpirati povečanje proizvodnih zmogljivosti v sektorju streliva in izstrelkov z zagotavljanjem možnosti za večjo razpoložljivost sredstev za podjetja v vrednostnih verigah.

| (38) | Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede sprejetja programa dela in dodelitve financiranja izbranim ukrepom. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (21). |
| --- | --- |

(38)

Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede sprejetja programa dela in dodelitve financiranja izbranim ukrepom. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (21).

| (39) | Ker cilja te uredbe, in sicer odzvati se na posledice varnostne krize, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(39)

Ker cilja te uredbe, in sicer odzvati se na posledice varnostne krize, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (40) | Ta uredba bi se morala uporabljati brez poseganja v pravila Unije o konkurenci, zlasti v člene od 101 do 109 PDEU in pravne akte, ki uveljavljajo te člene. |
| --- | --- |

(40)

Ta uredba bi se morala uporabljati brez poseganja v pravila Unije o konkurenci, zlasti v člene od 101 do 109 PDEU in pravne akte, ki uveljavljajo te člene.

| (41) | V skladu s členom 41(2) PEU morajo odhodki pri poslovanju, ki nastanejo zaradi izvajanja poglavja 2 naslova V PEU bremeniti proračun Unije, kar pa ne velja za odhodke, ki nastanejo zaradi vojaških ali obrambnih ukrepov. |
| --- | --- |

(41)

V skladu s členom 41(2) PEU morajo odhodki pri poslovanju, ki nastanejo zaradi izvajanja poglavja 2 naslova V PEU bremeniti proračun Unije, kar pa ne velja za odhodke, ki nastanejo zaradi vojaških ali obrambnih ukrepov.

| (42) | Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (22) bi bilo treba to uredbo oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami za spremljanje, pri čemer pa bi se bilo treba izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam. Take zahteve bi morale, kadar je ustrezno, vključevati merljive kazalnike, ki bi služili kot podlaga za ocenjevanje dejanskih rezultatov uredbe. Komisija bi morala oceno te uredbe izvesti najpozneje do 30. junija 2024, tudi z namenom predložitve predlogov za spremembe te uredbe, kadar je ustrezno. |
| --- | --- |

(42)

Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (22) bi bilo treba to uredbo oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami za spremljanje, pri čemer pa bi se bilo treba izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam. Take zahteve bi morale, kadar je ustrezno, vključevati merljive kazalnike, ki bi služili kot podlaga za ocenjevanje dejanskih rezultatov uredbe. Komisija bi morala oceno te uredbe izvesti najpozneje do 30. junija 2024, tudi z namenom predložitve predlogov za spremembe te uredbe, kadar je ustrezno.

| (43) | Glede na neposredno nevarnost za zanesljivost oskrbe, ki jo povzroča vojna agresija Rusije proti Ukrajini, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(43)

Glede na neposredno nevarnost za zanesljivost oskrbe, ki jo povzroča vojna agresija Rusije proti Ukrajini, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (44) | Ta uredba bi se morala uporabljati brez poseganja v posebno naravo varnostne in obrambne politike posameznih držav članic – |
| --- | --- |

(44)

Ta uredba bi se morala uporabljati brez poseganja v posebno naravo varnostne in obrambne politike posameznih držav članic –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa sklop ukrepov in proračun z namenom nujne okrepitve odzivnosti in zmožnosti tehnološke in industrijske baze evropske obrambe (EDTIB), da bi zagotovili pravočasno razpoložljivost in dobavo streliva zemlja–zemlja in artilerijskega streliva ter izstrelkov (v nadaljnjem besedilu: zadevni obrambni proizvodi), zlasti z naslednjim:

| (a) | instrumentom za finančno podporo krepitvi industrije za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov v Uniji, tudi z dobavo njihovih sestavnih delov (v nadaljnjem besedilu: instrument); |
| --- | --- |

(a)

instrumentom za finančno podporo krepitvi industrije za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov v Uniji, tudi z dobavo njihovih sestavnih delov (v nadaljnjem besedilu: instrument);

| (b) | vzpostavitvijo mehanizmov, načel in začasnih pravil, da bi zagotovili, da bodo zadevni obrambni proizvodi pravočasno in trajno na razpolago pridobiteljem v Uniji. |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitvijo mehanizmov, načel in začasnih pravil, da bi zagotovili, da bodo zadevni obrambni proizvodi pravočasno in trajno na razpolago pridobiteljem v Uniji.

Na podlagi ocene rezultatov, doseženih z izvajanjem te uredbe do 30. junija 2024, na podlagi člena 23, zlasti glede razvoja varnostnih razmer, lahko Komisija preuči možnost razširitve uporabe sklopa ukrepov, določenih v tej uredbi, in dodelitve ustreznega dodatnega proračuna.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „surovine“ pomeni materiale, potrebne za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov; |
| --- | --- |

(1)

„surovine“ pomeni materiale, potrebne za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov;

| (2) | „ozko grlo“ pomeni točko zastoja v proizvodnih sistemih, zaradi katere se proizvodnja ustavi ali močno upočasni; |
| --- | --- |

(2)

„ozko grlo“ pomeni točko zastoja v proizvodnih sistemih, zaradi katere se proizvodnja ustavi ali močno upočasni;

| (3) | „prejemnik“ pomeni subjekt, s katerim je bil podpisan sporazum o finančnih sredstvih ali o financiranju ali kateremu je bil priglašen sklep o finančnih sredstvih ali o financiranju; |
| --- | --- |

(3)

„prejemnik“ pomeni subjekt, s katerim je bil podpisan sporazum o finančnih sredstvih ali o financiranju ali kateremu je bil priglašen sklep o finančnih sredstvih ali o financiranju;

| (4) | „vložnik“ pomeni fizično osebo ali subjekt, ki je vložila vlogo v postopku za dodelitev nepovratnih sredstev; |
| --- | --- |

(4)

„vložnik“ pomeni fizično osebo ali subjekt, ki je vložila vlogo v postopku za dodelitev nepovratnih sredstev;

| (5) | „nadzor“ pomeni možnost neposrednega ali posrednega odločilnega vplivanja na subjekt prek enega ali več vmesnih subjektov; |
| --- | --- |

(5)

„nadzor“ pomeni možnost neposrednega ali posrednega odločilnega vplivanja na subjekt prek enega ali več vmesnih subjektov;

| (6) | „izvršna upravna struktura“ pomeni organ subjekta, ki je imenovan v skladu z nacionalnim pravom in ki, kadar je ustrezno, poroča izvršnemu direktorju, ki je pooblaščen za vzpostavljanje strategije, ciljev in splošne usmerjenosti tega subjekta ter ki nadzoruje in spremlja odločanje uprave subjekta; |
| --- | --- |

(6)

„izvršna upravna struktura“ pomeni organ subjekta, ki je imenovan v skladu z nacionalnim pravom in ki, kadar je ustrezno, poroča izvršnemu direktorju, ki je pooblaščen za vzpostavljanje strategije, ciljev in splošne usmerjenosti tega subjekta ter ki nadzoruje in spremlja odločanje uprave subjekta;

| (7) | „subjekt“ pomeni pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu s pravom Unije, nacionalnim ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost in sposobnost, da v svojem imenu uveljavlja pravice in prevzema obveznosti, ali subjekt, ki ni pravna oseba, iz člena 197(2), točka (c), finančne uredbe; |
| --- | --- |

(7)

„subjekt“ pomeni pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu s pravom Unije, nacionalnim ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost in sposobnost, da v svojem imenu uveljavlja pravice in prevzema obveznosti, ali subjekt, ki ni pravna oseba, iz člena 197(2), točka (c), finančne uredbe;

| (8) | „tajni podatki“ pomeni podatke ali material v kakršni koli obliki, katerih nepooblaščeno razkritje bi lahko v različni meri škodovalo interesom Unije ali ene ali več držav članic in ki imajo eno od oznak stopnje tajnosti EU ali enakovredno oznako stopnje tajnosti, določeno v Sporazumu med državami članicami Evropske unije, ki so se sestale v okviru Sveta, o varovanju tajnih podatkov, ki se izmenjujejo v interesu Evropske unije (23); |
| --- | --- |

(8)

„tajni podatki“ pomeni podatke ali material v kakršni koli obliki, katerih nepooblaščeno razkritje bi lahko v različni meri škodovalo interesom Unije ali ene ali več držav članic in ki imajo eno od oznak stopnje tajnosti EU ali enakovredno oznako stopnje tajnosti, določeno v Sporazumu med državami članicami Evropske unije, ki so se sestale v okviru Sveta, o varovanju tajnih podatkov, ki se izmenjujejo v interesu Evropske unije (23);

23

| (9) | „občutljivi podatki“ pomeni informacije in podatke, ki jih je treba zaščititi pred nepooblaščenim dostopom ali razkritjem, ker tako izhaja iz obveznosti, določenih v pravu Unije ali nacionalnem pravu, ali zato, da se zaščiti zasebnost ali varnost fizične ali pravne osebe; |
| --- | --- |

(9)

„občutljivi podatki“ pomeni informacije in podatke, ki jih je treba zaščititi pred nepooblaščenim dostopom ali razkritjem, ker tako izhaja iz obveznosti, določenih v pravu Unije ali nacionalnem pravu, ali zato, da se zaščiti zasebnost ali varnost fizične ali pravne osebe;

| (10) | „subjekt iz nepridružene tretje države“ pomeni subjekt, ki ima sedež v nepridruženi tretji državi ali – kadar gre za subjekt s sedežem v Uniji ali v pridruženi državi – ki ima v nepridruženi tretji državi izvršno upravno strukturo; |
| --- | --- |

(10)

„subjekt iz nepridružene tretje države“ pomeni subjekt, ki ima sedež v nepridruženi tretji državi ali – kadar gre za subjekt s sedežem v Uniji ali v pridruženi državi – ki ima v nepridruženi tretji državi izvršno upravno strukturo;

| (11) | „čas proizvodnje“ pomeni obdobje od oddaje naročila do izpolnitve naročila s strani proizvajalca; |
| --- | --- |

(11)

„čas proizvodnje“ pomeni obdobje od oddaje naročila do izpolnitve naročila s strani proizvajalca;

| (12) | „zadevni obrambni proizvodi“ pomeni strelivo zemlja–zemlja in artilerijsko strelivo ter izstrelke; |
| --- | --- |

(12)

„zadevni obrambni proizvodi“ pomeni strelivo zemlja–zemlja in artilerijsko strelivo ter izstrelke;

| (13) | „operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrep, ki se podpira iz proračuna Unije, vključno v okviru mehanizma mešanega financiranja ali platforme, kot je opredeljeno v členu 2, točka 6, finančne uredbe, ki kombinira nepovratne oblike podpore ali finančne instrumente iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; |
| --- | --- |

(13)

„operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrep, ki se podpira iz proračuna Unije, vključno v okviru mehanizma mešanega financiranja ali platforme, kot je opredeljeno v členu 2, točka 6, finančne uredbe, ki kombinira nepovratne oblike podpore ali finančne instrumente iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev;

| (14) | „pečat odličnosti“ pomeni znak kakovosti, ki kaže, da je predlog, predložen na podlagi razpisa za zbiranje predlogov v okviru instrumenta, sicer zadostil vsem ocenjevalnim pragovom, določenim v programu dela, vendar ga ni bilo mogoče financirati zaradi pomanjkanja proračunskih sredstev, ki so na voljo za ta razpis za zbiranje predlogov v programu dela, in bi lahko prejel podporo iz drugih virov financiranja Unije ali nacionalnih virov financiranja. |
| --- | --- |

(14)

„pečat odličnosti“ pomeni znak kakovosti, ki kaže, da je predlog, predložen na podlagi razpisa za zbiranje predlogov v okviru instrumenta, sicer zadostil vsem ocenjevalnim pragovom, določenim v programu dela, vendar ga ni bilo mogoče financirati zaradi pomanjkanja proračunskih sredstev, ki so na voljo za ta razpis za zbiranje predlogov v programu dela, in bi lahko prejel podporo iz drugih virov financiranja Unije ali nacionalnih virov financiranja.

Člen 3

Tretje države, pridružene instrumentu

V instrumentu lahko sodelujejo članice Evropskega združenja za prosto trgovino, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (v nadaljnjem besedilu: pridružene države), v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru.

POGLAVJE II

INSTRUMENT

Člen 4

Cilji instrumenta

1.   Cilj instrumenta je spodbujati učinkovitost in konkurenčnost EDTIB, da bi s krepitvijo industrije pripomogli k okrepitvi proizvodne zmogljivosti in pravočasni dobavi zadevnih obrambnih proizvodov.

2.   Pri krepitvi industrije gre zlasti za začetek in pospešitev prilagajanja industrije hitrim strukturnim spremembam, ki jih je povzročila kriza pri dobavi, ki vpliva na zadevne obrambne proizvode, potrebne za hitro obnovitev zalog streliva in izstrelkov v državah članicah in Ukrajini. To vključuje izboljšanje zmogljivosti za prilagajanje dobavnih verig za zadevne obrambne proizvode in pospešitev takega prilagajanja, vzpostavitev proizvodnih zmogljivosti ali njihovo okrepitev ter skrajšanje njihovega časa proizvodnje pri zadevnih obrambnih proizvodih po vsej Uniji, zlasti prek okrepljenega in razširjenega čezmejnega sodelovanja med zadevnimi subjekti.

Člen 5

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje instrumenta za obdobje od 25. julija 2023 do 30. junija 2025 znašajo 500 milijonov EUR v tekočih cenah.

2.   V okviru finančnih sredstev iz odstavka 1 tega člena, se lahko do 50 milijonov EUR uporabi kot operacija mešanega financiranja v okviru Okrepitvenega sklada iz člena 15.

3.   Finančna sredstva iz odstavka 1 se lahko uporabijo tudi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje instrumenta, kot so dejavnosti priprave, spremljanja, nadzora, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi.

4.   Proračunske obveznosti za dejavnosti, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, se lahko razporedijo na več let v letne obroke.

5.   Proračun instrumenta se lahko poveča, kadar je to potrebno ali kadar se uporaba te uredbe podaljša v skladu s členom 1, drugi odstavek.

Člen 6

Kumulativno in alternativno financiranje

1.   Instrument se izvaja v sinergiji z drugimi programi Unije. Ukrep, ki je prejel prispevek v okviru instrumenta, lahko prejme prispevek tudi iz drugega programa Unije, pod pogojem, da ti prispevki ne krijejo istih stroškov. Za zadevni prispevek k ukrepu se uporabljajo pravila ustreznega programa Unije. Kumulativno financiranje ne sme presegati skupnih upravičenih stroškov ukrepa. Podpora iz različnih programov Unije se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, ki določajo pogoje za podporo.

2.   Za dodelitev pečata odličnosti morajo ukrepi izpolnjevati naslednje kumulativne pogoje:

| (a) | ocenjeni so bili v sklopu razpisa za zbiranje predlogov v okviru instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

ocenjeni so bili v sklopu razpisa za zbiranje predlogov v okviru instrumenta;

| (b) | izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti iz navedenega razpisa za zbiranje predlogov in |
| --- | --- |

(b)

izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti iz navedenega razpisa za zbiranje predlogov in

| (c) | zaradi proračunskih omejitev se ne financirajo v okviru navedenega razpisa za zbiranje predlogov. |
| --- | --- |

(c)

zaradi proračunskih omejitev se ne financirajo v okviru navedenega razpisa za zbiranje predlogov.

3.   Države članice lahko pri predlaganju spremenjenih ali novih načrtov za okrevanje in odpornost v skladu z Uredbo (EU) 2021/241 vključijo ukrepe, ki prispevajo tudi k ciljem instrumenta, zlasti ukrepe v zvezi s predlogi na podlagi razpisa za zbiranje predlogov v okviru instrumenta, ki jim je bil dodeljen pečat odličnosti.

4.   Člen 8(5) se smiselno uporablja za ukrepe, ki se financirajo v skladu s tem členom.

Člen 7

Oblike financiranja Unije

1.   Instrument se izvaja v okviru neposrednega upravljanja, in kar zadeva upravljanje Okrepitvenega sklada iz člena 15 te uredbe, v okviru posrednega upravljanja z organi iz člena 62(1), točka (c), finančne uredbe. Instrument lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki, določeni v finančni uredbi, vključno s financiranjem v obliki finančnih instrumentov v operacijah mešanega financiranja. Operacije mešanega financiranja se izvajajo v skladu z naslovom X finančne uredbe, Uredbo (EU) 2021/523 in členom 15 te uredbe.

2.   Z odstopanjem od člena 193(2) finančne uredbe lahko finančni prispevki, kadar je ustrezno in potrebno za izvajanje ukrepa, zajemajo ukrepe, ki so se začeli izvajati pred datumom vložitve predloga za navedene ukrepe, pod pogojem, da se ti ukrepi niso začeli izvajati pred 20. marcem 2023 in niso zaključeni pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih.

Člen 8

Upravičeni ukrepi

1.   Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 4.

2.   Instrument zagotavlja finančno podporo za ukrepe za odpravo ugotovljenih ozkih grl v proizvodnih zmogljivostih in dobavnih verigah, da bi zagotovili in pospešili proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov ter tako omogočili njihovo učinkovito dobavo in pravočasno razpoložljivost.

3.   Upravičeni ukrepi se nanašajo na eno ali več dejavnosti, navedenih v nadaljevanju, in so izključno povezani z zmogljivostmi za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov, vključno s sestavnimi deli in ustreznimi surovinami, če so ti v celoti namenjeni ali uporabljeni za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov:

| (a) | optimizacijo, razširitev, posodobitev, nadgradnjo ali spremembo namena obstoječih ali vzpostavitev novih proizvodnih zmogljivosti v zvezi z zadevnimi obrambnimi proizvodi ali njihovimi sestavnimi deli in ustreznimi surovinami, če se ti sestavni deli in surovine uporabljajo kot neposredni vhodni material za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov, zlasti z namenom povečanja proizvodne zmogljivosti ali skrajšanja časa proizvodnje, tudi na podlagi javnega naročanja ali pridobitve potrebnih obdelovalnih strojev in kakršnih koli drugih potrebnih vhodnih materialov; |
| --- | --- |

(a)

optimizacijo, razširitev, posodobitev, nadgradnjo ali spremembo namena obstoječih ali vzpostavitev novih proizvodnih zmogljivosti v zvezi z zadevnimi obrambnimi proizvodi ali njihovimi sestavnimi deli in ustreznimi surovinami, če se ti sestavni deli in surovine uporabljajo kot neposredni vhodni material za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov, zlasti z namenom povečanja proizvodne zmogljivosti ali skrajšanja časa proizvodnje, tudi na podlagi javnega naročanja ali pridobitve potrebnih obdelovalnih strojev in kakršnih koli drugih potrebnih vhodnih materialov;

| (b) | vzpostavitev čezmejnih industrijskih partnerstev, tudi z javno-zasebnimi partnerstvi ali drugimi oblikami industrijskega sodelovanja, v okviru skupnih industrijskih prizadevanj, vključno z dejavnostmi, katerih cilja sta usklajevanje pridobivanja ali rezervacije sestavnih delov in ustreznih surovin, če se ti sestavni deli in surovine uporabljajo kot neposredni vhodni material za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov, ter usklajevanje proizvodnih zmogljivosti in proizvodnih načrtov; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev čezmejnih industrijskih partnerstev, tudi z javno-zasebnimi partnerstvi ali drugimi oblikami industrijskega sodelovanja, v okviru skupnih industrijskih prizadevanj, vključno z dejavnostmi, katerih cilja sta usklajevanje pridobivanja ali rezervacije sestavnih delov in ustreznih surovin, če se ti sestavni deli in surovine uporabljajo kot neposredni vhodni material za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov, ter usklajevanje proizvodnih zmogljivosti in proizvodnih načrtov;

| (c) | izgradnjo in dajanje na voljo rezervnih dodatnih proizvodnih zmogljivosti za zadevne obrambne proizvode, njihove sestavne dele in ustrezne surovine, če se ti sestavni deli in surovine uporabljajo kot neposredni vhodni material za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov, v skladu z naročenim ali načrtovanim obsegom proizvodnje; |
| --- | --- |

(c)

izgradnjo in dajanje na voljo rezervnih dodatnih proizvodnih zmogljivosti za zadevne obrambne proizvode, njihove sestavne dele in ustrezne surovine, če se ti sestavni deli in surovine uporabljajo kot neposredni vhodni material za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov, v skladu z naročenim ali načrtovanim obsegom proizvodnje;

| (d) | preizkušanje, vključno s potrebno infrastrukturo, in po potrebi certificiranje obnove zadevnih obrambnih proizvodov, da bi odpravili njihovo zastarelost in bi jih lahko uporabljali končni uporabniki; |
| --- | --- |

(d)

preizkušanje, vključno s potrebno infrastrukturo, in po potrebi certificiranje obnove zadevnih obrambnih proizvodov, da bi odpravili njihovo zastarelost in bi jih lahko uporabljali končni uporabniki;

| (e) | usposabljanje, preusposabljanje ali strokovno izpopolnjevanje osebja v zvezi z dejavnostmi iz točk (a) do (d); |
| --- | --- |

(e)

usposabljanje, preusposabljanje ali strokovno izpopolnjevanje osebja v zvezi z dejavnostmi iz točk (a) do (d);

| (f) | izboljšanje dostopa zadevnih gospodarskih subjektov, ki se ukvarjajo s proizvodnjo ali omogočanjem dostopnosti zadevnih obrambnih proizvodov, do financiranja s poračunom vseh dodatnih stroškov, ki nastanejo posebej v sektorju obrambne industrije, pri naložbah, povezanih z dejavnostmi iz točk (a) do (e). |
| --- | --- |

(f)

izboljšanje dostopa zadevnih gospodarskih subjektov, ki se ukvarjajo s proizvodnjo ali omogočanjem dostopnosti zadevnih obrambnih proizvodov, do financiranja s poračunom vseh dodatnih stroškov, ki nastanejo posebej v sektorju obrambne industrije, pri naložbah, povezanih z dejavnostmi iz točk (a) do (e).

4.   Do financiranja v okviru instrumenta niso upravičeni naslednji ukrepi:

| (a) | ukrepi v zvezi s proizvodnjo blaga ali opravljanjem storitev, prepovedanih z veljavnim mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi v zvezi s proizvodnjo blaga ali opravljanjem storitev, prepovedanih z veljavnim mednarodnim pravom;

| (b) | ukrepi v zvezi s proizvodnjo smrtonosnega avtonomnega orožja brez možnosti smiselnega človeškega nadzora nad odločitvami o izbiri in uporabi pri izvajanju napadov na ljudi; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi v zvezi s proizvodnjo smrtonosnega avtonomnega orožja brez možnosti smiselnega človeškega nadzora nad odločitvami o izbiri in uporabi pri izvajanju napadov na ljudi;

| (c) | ukrepi ali deli ukrepov, ki se že v celoti financirajo iz drugih javnih ali zasebnih virov. |
| --- | --- |

(c)

ukrepi ali deli ukrepov, ki se že v celoti financirajo iz drugih javnih ali zasebnih virov.

5.   Komisija pri sklepanju sporazumov s posameznimi prejemniki zagotovi, da se iz instrumenta financirajo samo dejavnosti, ki koristijo izključno zmogljivostim za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov ali njihovih sestavnih delov in ustreznih surovin, če so ti v celoti namenjeni ali uporabljeni za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov.

Člen 9

Stopnja financiranja

1.   Instrument financira do 35 % upravičenih stroškov upravičenega ukrepa, povezanih z zmogljivostmi za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov, in do 40 % upravičenih stroškov upravičenega ukrepa, povezanih z zmogljivostmi za proizvodnjo sestavnih delov in surovin, namenjenih ali v celoti uporabljenih za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 je ukrep upravičen do višje stopnje financiranja v višini 10 dodatnih odstotnih točk, kadar izpolnjuje eno od naslednjih meril:

| (a) | kadar vložniki dokažejo, da so prispevali k vzpostavitvi novega čezmejnega sodelovanja med subjekti s sedežem v državah članicah ali pridruženih državah, kot je opisano v členu 8(3), točka (b); |
| --- | --- |

(a)

kadar vložniki dokažejo, da so prispevali k vzpostavitvi novega čezmejnega sodelovanja med subjekti s sedežem v državah članicah ali pridruženih državah, kot je opisano v členu 8(3), točka (b);

| (b) | kadar se vložniki zavežejo prednostnemu obravnavanju v času izvajanja ukrepa naročil, ki izhajajo iz:






  (i) | skupnega javnega naročanja zadevnih obrambnih proizvodov s strani vsaj treh držav članic ali pridruženih držav ali |
| --- | --- | --- |

(b)

kadar se vložniki zavežejo prednostnemu obravnavanju v času izvajanja ukrepa naročil, ki izhajajo iz:

(i)

skupnega javnega naročanja zadevnih obrambnih proizvodov s strani vsaj treh držav članic ali pridruženih držav ali

| (ii) | javnega naročanja zadevnih obrambnih proizvodov iz vsaj ene države članice za prenos teh zadevnih obrambnih proizvodov v Ukrajino, ali |
| --- | --- |

(ii)

javnega naročanja zadevnih obrambnih proizvodov iz vsaj ene države članice za prenos teh zadevnih obrambnih proizvodov v Ukrajino, ali

| (c) | kadar je upravičenec MSP ali podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo s sedežem v državi članici ali pridruženi državi ali kadar je večina upravičencev, ki sodelujejo v konzorciju, MSP ali podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo s sedežem v državah članicah ali pridruženih državah. |
| --- | --- |

(c)

kadar je upravičenec MSP ali podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo s sedežem v državi članici ali pridruženi državi ali kadar je večina upravičencev, ki sodelujejo v konzorciju, MSP ali podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo s sedežem v državah članicah ali pridruženih državah.

Zaveza iz prvega pododstavka, točka (b), se uporablja za javno naročilo katerega koli proizvoda, ki neposredno ali posredno prejema podporo v okviru instrumenta.

Višja stopnja financiranja iz prvega pododstavka vedno znaša 10 dodatnih odstotnih točk, tudi če je izpolnjeno več kot eno od meril iz točk (a), (b) in (c) navedenega pododstavka.

Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena lahko podpora iz instrumenta krije do 100 % upravičenih stroškov dejavnosti iz člena 8(3), točka (f).

3.   Prejemniki dokažejo, da bodo stroški ukrepa, ki se ne krijejo s podporo Unije, kriti z drugimi sredstvi financiranja.

Člen 10

Upravičeni subjekti

1.   Prejemniki, ki sodelujejo pri ukrepu, ki je podprt v okviru instrumenta, so subjekti v javni ali zasebni lasti, ki imajo sedež in izvršno upravno strukturo v Uniji ali pridruženi državi. Ti prejemniki niso pod nadzorom nepridružene tretje države ali subjekta iz nepridružene tretje države ali pa so bili pregledani v smislu Uredbe (EU) 2019/452 in so, kadar je potrebno, sprejeli blažitvene ukrepe ob upoštevanju ciljev iz člena 4 te uredbe.

2.   Podjetje, ki ima sedež v Uniji ali pridruženi državi in je pod nadzorom nepridružene tretje države ali subjekta iz nepridružene tretje države in ki ni bilo pregledano v smislu Uredbe (EU) 2019/452 ter ni sprejelo blažitvenih ukrepov, kadar je to potrebno, je lahko prejemnik, vključen v ukrep, ki se podpira s sredstvi iz instrumenta, le, če so Komisiji dana jamstva, ki jih odobri država članica ali pridružena država, v kateri ima podjetje sedež, v skladu z njenimi nacionalnimi postopki.

Z jamstvi se zagotovi, da sodelovanje takega podjetja pri ukrepu ne bi bilo v nasprotju z varnostnimi in obrambnimi interesi Unije in njenih držav članic, določenimi v okviru skupne zunanje in varnostne politike na podlagi naslova V PEU, ali cilji iz člena 4 te uredbe.

Z jamstvi se zlasti jamči, da so za namene ukrepa sprejeti ukrepi, ki zagotavljajo, da:

| (a) | prejemnik lahko izvede ukrep in doseže rezultate brez kakršnih koli omejitev v zvezi s svojo infrastrukturo, objekti, sredstvi, viri, intelektualno lastnino ali strokovnim znanjem, ki so potrebni za namene ukrepa, ali omejitev, ki omejujejo njegove zmogljivosti in standarde, potrebne za izvedbo ukrepa, ter |
| --- | --- |

(a)

prejemnik lahko izvede ukrep in doseže rezultate brez kakršnih koli omejitev v zvezi s svojo infrastrukturo, objekti, sredstvi, viri, intelektualno lastnino ali strokovnim znanjem, ki so potrebni za namene ukrepa, ali omejitev, ki omejujejo njegove zmogljivosti in standarde, potrebne za izvedbo ukrepa, ter

| (b) | da je nepridruženi tretji državi ali subjektu iz nepridružene tretje države onemogočen dostop do občutljivih ali tajnih podatkov v zvezi z ukrepom in da imajo zaposleni ali druge osebe, vključene v ukrep, kadar je ustrezno, nacionalno dovoljenje za dostop do tajnih podatkov, ki ga je izdala država članica ali pridružena država. |
| --- | --- |

(b)

da je nepridruženi tretji državi ali subjektu iz nepridružene tretje države onemogočen dostop do občutljivih ali tajnih podatkov v zvezi z ukrepom in da imajo zaposleni ali druge osebe, vključene v ukrep, kadar je ustrezno, nacionalno dovoljenje za dostop do tajnih podatkov, ki ga je izdala država članica ali pridružena država.

3.   Zagotovijo se lahko dodatna jamstva, če država članica ali pridružena država, v kateri ima podjetje sedež, presodi, da je to ustrezno.

4.   Države članice Komisiji predložijo uradno obvestilo o blažitvenih ukrepih, ki se uporabljajo v smislu Uredbe (EU) 2019/452, iz odstavka 1 tega člena ali jamstvih iz odstavka 3 tega člena. Komisiji se na zahtevo dajo na voljo dodatne informacije o uporabljenih blažitvenih ukrepih ali jamstvih. Komisija obvesti odbor iz člena 16 o vseh uradnih obvestilih, predloženih v skladu s tem odstavkom.

5.   Infrastruktura, objekti, sredstva in viri prejemnikov, vključenih v ukrep, ki se uporabljajo za namene ukrepa, ki ga podpira instrument, se ves čas izvajanja ukrepa nahajajo na ozemlju države članice ali pridružene države.

6.   Instrument se ne uporabi za finančno podporo krepitvi zmogljivosti za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov, za katere velja omejitev s strani nepridružene tretje države ali subjekta iz nepridružene tretje države, ki bi omejevala možnost držav članic za njihovo uporabo. Prejemnik stori vse, kar je v njegovi moči, za zagotovitev, da bo ukrep, ki se financira iz instrumenta, omogočil dobavo proizvodov Ukrajini.

Člen 11

Merila za dodelitev

Vsak predlog, ki ga predloži vložnik, se oceni na podlagi enega ali več naslednjih meril, s katerimi se meri prispevek zadevnega ukrepa h krepitvi industrije, namenjeni spodbujanju učinkovitosti in splošne konkurenčnosti EDTIB glede zadevnih obrambnih proizvodov:

| (a) | povečanje proizvodne zmogljivosti v Uniji: ukrep prispeva k povečanju, okrepitvi ali rezervaciji proizvodnih zmogljivosti, njihovi posodobitvi ali preusposabljanju in izpopolnjevanju z njimi povezane delovne sile; |
| --- | --- |

(a)

povečanje proizvodne zmogljivosti v Uniji: ukrep prispeva k povečanju, okrepitvi ali rezervaciji proizvodnih zmogljivosti, njihovi posodobitvi ali preusposabljanju in izpopolnjevanju z njimi povezane delovne sile;

| (b) | skrajšanje časa proizvodnje: ukrep prispeva k pravočasni izpolnitvi povpraševanja, izraženega v javnih naročilih, v smislu skrajšanja časa proizvodnje, vključno prek mehanizmov za spremembo prednostnega obravnavanja naročil; |
| --- | --- |

(b)

skrajšanje časa proizvodnje: ukrep prispeva k pravočasni izpolnitvi povpraševanja, izraženega v javnih naročilih, v smislu skrajšanja časa proizvodnje, vključno prek mehanizmov za spremembo prednostnega obravnavanja naročil;

| (c) | odprava ozkih grl pri pridobivanju in proizvodnji: ukrep prispeva k hitremu odkrivanju ter hitri in trajni odpravi ozkih grl pri katerem koli pridobivanju (surovine in kateri koli drugi vhodni materiali) ali proizvodnji (sposobnost proizvajanja); |
| --- | --- |

(c)

odprava ozkih grl pri pridobivanju in proizvodnji: ukrep prispeva k hitremu odkrivanju ter hitri in trajni odpravi ozkih grl pri katerem koli pridobivanju (surovine in kateri koli drugi vhodni materiali) ali proizvodnji (sposobnost proizvajanja);

| (d) | odpornost s pomočjo čezmejnega sodelovanja: ukrep prispeva k razvoju in operacionalizaciji čezmejnega sodelovanja med podjetji s sedežem v različnih državah članicah ali pridruženih državah, pri čemer so med prejemniki, podizvajalci ali drugimi podjetji v dobavni verigi v veliki meri MSP ali podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo; |
| --- | --- |

(d)

odpornost s pomočjo čezmejnega sodelovanja: ukrep prispeva k razvoju in operacionalizaciji čezmejnega sodelovanja med podjetji s sedežem v različnih državah članicah ali pridruženih državah, pri čemer so med prejemniki, podizvajalci ali drugimi podjetji v dobavni verigi v veliki meri MSP ali podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo;

| (e) | podpora javnega naročanja: vložniki dokažejo povezavo med ukrepom in na novo oddanimi naročili, ki izhajajo iz skupnega javnega naročanja zadevnih obrambnih proizvodov s strani vsaj treh držav članic ali pridruženih držav, zlasti če se izvajajo v okviru Unije; |
| --- | --- |

(e)

podpora javnega naročanja: vložniki dokažejo povezavo med ukrepom in na novo oddanimi naročili, ki izhajajo iz skupnega javnega naročanja zadevnih obrambnih proizvodov s strani vsaj treh držav članic ali pridruženih držav, zlasti če se izvajajo v okviru Unije;

| (f) | kakovost izvedbenega načrta ukrepa, tudi v smislu postopkov in spremljanja. |
| --- | --- |

(f)

kakovost izvedbenega načrta ukrepa, tudi v smislu postopkov in spremljanja.

Komisija z izvedbenimi akti dodeli financiranje na podlagi te uredbe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(3).

Člen 12

Program dela

1.   Instrument se izvaja na podlagi programa dela v skladu s členom 110 finančne uredbe. V programu dela se, kadar je ustrezno, določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja.

2.   V programu dela se določijo prednostne naloge za financiranje, ob upoštevanju dela projektne skupine za skupna javna naročila za obrambo.

3.   Komisija z izvedbenim aktom sprejme program dela iz odstavka 1 tega člena. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(3).

POGLAVJE III

ZANESLJIVOST OSKRBE

Člen 13

Pospešitev postopka izdaje dovoljenj za pravočasno razpoložljivost in dobavo zadevnih obrambnih proizvodov

1.   Države članice zagotovijo učinkovito in pravočasno obdelavo upravnih vlog, povezanih z načrtovanjem, gradnjo in upravljanjem proizvodnih obratov, prenosom vhodnih materialov v Uniji ter kvalifikacijo in certificiranjem končnih proizvodov. V ta namen vsi zadevni nacionalni organi zagotovijo, da se take vloge obravnavajo po najhitrejšem zakonitem postopku.

2.   Države članice zagotovijo, da imata v postopku načrtovanja in izdaje dovoljenj gradnja ter upravljanje obratov in naprav za proizvodnjo zadevnih obrambnih proizvodov prednost pri usklajevanju pravnih interesov v posameznih zadevnih primerih.

Člen 14

Poenostavitev skupnih javnih naročil med krizo pri dobavi streliva

1.   Kadar vsaj dve državi članici skleneta sporazum o skupnem naročanju zadevnih obrambnih proizvodov in kadar zaradi izjemne nujnosti, ki izhaja iz krize, ki je posledica vojne agresije Rusije proti Ukrajini, za sklenitev okvirnega sporazuma ni mogoče uporabiti nobenega postopka iz Direktive 2009/81/ES, se lahko uporabijo pravila iz tega člena.

2.   Z odstopanjem od člena 29(2), drugi pododstavek, Direktive 2009/81/ES lahko naročnik obstoječi okvirni sporazum, ki je bil sklenjen po enem od postopkov iz člena 25 navedene direktive, spremeni tako, da se lahko njegove določbe uporabljajo za naročnike, ki prvotno niso bili pogodbeniki okvirnega sporazuma.

3.   Z odstopanjem od člena 29(2), tretji pododstavek, Direktive 2009/81/ES lahko javni naročnik bistveno spremeni količine, določene v obstoječem okvirnem sporazumu, kolikor je to nujno potrebno za uporabo odstavka 2 tega člena. Kadar se količine, določene v obstoječem okvirnem sporazumu, bistveno spremenijo na podlagi tega odstavka, se vsakemu gospodarskemu subjektu, ki izpolnjuje pogoje, ki jih je javni naročnik prvotno določil v postopku za oddajo javnega naročila za okvirni sporazum, vključno z zahtevami za priznanje sposobnosti iz členov 39 do 46 Direktive 2009/81/ES, omogoči, da pristopi k temu okvirnemu sporazumu. Javni naročnik to možnost oznani z ad hoc uradnim obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije.

4.   Načelo nediskriminacije se uporablja za okvirne sporazume iz odstavkov 2 in 3 glede dodatnih količin ter zlasti za odnose med naročniki držav članic iz odstavka 1.

5.   Naročniki, ki so spremenili pogodbo v primerih iz odstavkov 2 in 3 tega člena, o tem objavijo obvestilo v Uradnem listu Evropske unije. Tako obvestilo se objavi v skladu s členom 32 Direktive 2009/81/ES.

6.   Naročniki tega člena ne smejo uporabljati neustrezno ali tako, da bi preprečevali, omejevali ali izkrivljali konkurenco.

7.   Spremembe v okvirnih sporazumih na podlagi tega člena se sklenejo do 30. junija 2025.

POGLAVJE IV

POSEBNE DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO ZA DOSTOP DO FINANCIRANJA

Člen 15

Okrepitveni sklad

1.   Za spodbuditev naložb, ki so potrebne za povečanje proizvodnih zmogljivosti, zmanjšanje njihovega tveganja in njihovo pospešitev, se lahko vzpostavi mehanizem mešanega financiranja, v katerem so predlagane dolžniške rešitve (v nadaljnjem besedilu: Okrepitveni sklad).

2.   Posebni cilji Okrepitvenega sklada so:

| (a) | izboljšanje učinka vzvoda pri porabi proračunskih sredstev Unije in večji multiplikacijski učinek v smislu privabljanja finančnih sredstev iz zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje učinka vzvoda pri porabi proračunskih sredstev Unije in večji multiplikacijski učinek v smislu privabljanja finančnih sredstev iz zasebnega sektorja;

| (b) | zagotavljanje podpore podjetjem, ki se soočajo s težavami pri dostopu do financiranja, in obravnavanje potrebe po podpiranju odpornosti obrambne industrije Unije; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje podpore podjetjem, ki se soočajo s težavami pri dostopu do financiranja, in obravnavanje potrebe po podpiranju odpornosti obrambne industrije Unije;

| (c) | pospeševanje naložb na področju proizvodnje zadevnih obrambnih proizvodov ter spodbujanje financiranja iz javnega in zasebnega sektorja ob hkratnem povečanju zanesljivosti oskrbe za celotno vrednostno verigo obrambne industrije Unije; |
| --- | --- |

(c)

pospeševanje naložb na področju proizvodnje zadevnih obrambnih proizvodov ter spodbujanje financiranja iz javnega in zasebnega sektorja ob hkratnem povečanju zanesljivosti oskrbe za celotno vrednostno verigo obrambne industrije Unije;

| (d) | izboljšanje dostopa do financiranja za naložbe, povezane z dejavnostmi iz člena 8(3), točke (a) do (e). |
| --- | --- |

(d)

izboljšanje dostopa do financiranja za naložbe, povezane z dejavnostmi iz člena 8(3), točke (a) do (e).

POGLAVJE V

KONČNE DOLOČBE

Člen 16

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   EDA je pozvana, da kot opazovalka predstavi svoja stališča in zagotovi strokovno znanje odboru. Za pomoč pri delu v odboru se zaprosi tudi ESZD.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi člen 5(4), tretji pododstavek, Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 17

Varnost podatkov

1.   Komisija varuje tajne podatke, prejete v zvezi z izvajanjem te uredbe, v skladu z varnostnimi predpisi iz Sklepa Komisije (EU, Euratom) 2015/444 (24).

2.   Komisija uporabi obstoječe ali na novo vzpostavljene varne sisteme za izmenjavo, da bi olajšala izmenjavo občutljivih in tajnih podatkov med Komisijo, visokim predstavnikom Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, EDA in državami članicami ter, kadar je ustrezno, s subjekti, za katere veljajo ukrepi iz te uredbe. Ta sistem upošteva nacionalne varnostne predpise držav članic.

Člen 18

Zaupnost in obdelava podatkov

1.   Podatki, prejeti na podlagi uporabe te uredbe, se uporabijo le za namen, za katerega so bili zahtevani.

2.   Države članice in Komisija zagotovijo varstvo poslovnih skrivnosti ter drugih občutljivih in tajnih podatkov, pridobljenih in ustvarjenih z uporabo te uredbe, skladu s pravom Unije in zadevnim mednarodnim pravom.

3.   Države članice in Komisija zagotovijo, da se stopnja tajnosti tajnih podatkov, ki se predložijo ali izmenjajo na podlagi te uredbe, ne zniža ali prekliče brez predhodnega pisnega soglasja ustvarjalca tajnega podatka.

4.   Komisija nobenih podatkov ne posreduje tako, da bi bilo mogoče ugotoviti identiteto subjekta, če bi lahko posredovanje podatkov povzročilo temu subjektu poslovno škodo ali škodovalo njegovemu ugledu ali razkrilo poslovne skrivnosti.

Člen 19

Varstvo osebnih podatkov

1.   Ta uredba ne posega v obveznosti držav članic v zvezi z obdelavo osebnih podatkov na podlagi Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (25) in Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26) ali v obveznosti Komisije in, kadar je ustrezno, drugih institucij, organov, uradov in agencij Unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov na podlagi Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (27) pri izpolnjevanju njihovih obveznosti.

2.   Osebni podatki se ne obdelujejo ali posredujejo, razen kadar je nujno potrebno za namene te uredbe. V takih primerih se ustrezno uporabljata uredbi (EU) 2016/679 in (EU) 2018/1725.

3.   Kadar obdelava osebnih podatkov ni nujno potrebna za izvajanje mehanizmov iz te uredbe, se osebni podatki anonimizirajo, tako da posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ni mogoče identificirati.

Člen 20

Revizije

Revizije uporabe prispevkov Unije, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno z osebami ali subjekti, ki jih niso pooblastile institucije, organi, uradi ali agencije Unije, so osnova za splošno zagotovilo na podlagi člena 127 finančne uredbe. Računsko sodišče preveri računovodske izkaze vseh prihodkov in odhodkov Unije v skladu s členom 287 PDEU.

Člen 21

Zaščita finančnih interesov Unije

Kadar pridružena država sodeluje pri instrumentu po odločitvi, sprejeti na podlagi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, pridružena država odgovornemu odredbodajalcu, OLAF in Računskemu sodišču podeli tiste pravice in dostop, ki jih potrebujejo za celovito izvrševanje svojih pristojnosti. V primeru OLAF take pravice zajemajo pravico do izvajanja preiskav, vključno s preverjanjem na kraju samem in inšpekcijami, kot je določeno v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013.

Člen 22

Informiranje, komuniciranje in obveščanje javnosti

1.   Prejemniki sredstev Unije z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in sorazmernih informacij različnim ciljnim skupinam, tudi medijem in javnosti, navedejo izvor sredstev ter zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov.

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi z instrumentom, ukrepi, izvedenimi na podlagi instrumenta, in doseženimi rezultati.

3.   Finančna sredstva, dodeljena instrumentu, prispevajo h korporativnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so te prednostne naloge povezane s cilji iz člena 4.

4.   Finančna sredstva, dodeljena instrumentu, se lahko uporabijo za organizacijo dejavnosti razširjanja, prireditev za povezovanje in dejavnosti ozaveščanja, ki so zlasti namenjene odpiranju dobavnih verig za spodbujanje čezmejne udeležbe MSP.

Člen 23

Ocena

1.   Komisija do 30. junija 2024 pripravi poročilo o oceni izvajanja ukrepov iz te uredbe in njihovih rezultatov ter možnosti za podaljšanje njihove uporabe in za zagotovitev njihovega financiranja, zlasti glede na spreminjanje varnostnih razmer. Poročilo o oceni temelji na posvetovanjih z državami članicami in ključnimi deležniki ter se posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.

2.   Komisija lahko ob upoštevanju poročila o oceni predloži predloge za morebitne ustrezne spremembe te uredbe, zlasti da bi še naprej obravnavala vsa obstoječa tveganja v zvezi z dobavo zadevnih obrambnih proizvodov.

Člen 24

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba se uporablja do 30. junija 2025. To ne vpliva na nadaljevanje ali spremembo ukrepov, uvedenih na podlagi te uredbe, ali na kakršne koli ukrepe, potrebne za zaščito finančnih interesov Unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. julija 2023

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

P. NAVARRO RÍOS

---

(1)  Mnenje z dne 14. junija 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. julija 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 20. julija 2023.

2

(3)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

3

(4)  
  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

4

(5)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

5

(6)  Uredba (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (UL L 231, 30.6.2021, str. 60).

6

(7)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

7

(8)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

8

(9)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (UL L 424, 15.12.2020, str. 1).

9

(10)  Uredba Sveta (EU) 2020/2094 z dne 14. decembra 2020 o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 23).

10

(11)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

11

(12)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

12

(13)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

13

(14)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

14

(15)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

15

(16)  
  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

16

(17)  Uredba (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji (UL L 79 I, 21.3.2019, str. 1).

17

(18)  Sklep Sveta (EU) 2021/1764 z dne 5. oktobra 2021 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji, vključno z odnosi med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj, vključno z Grenlandijo) (UL L 355, 7.10.2021, str. 6).

18

(19)  Direktiva 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (UL L 216, 20.8.2009, str. 76).

19

(20)  Uredba (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 (UL L 107, 26.3.2021, str. 30).

20

(21)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

21

(22)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

22

(23)  
  UL C 202, 8.7.2011, str. 13.

23

(24)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444 z dne 13. marca 2015 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 72, 17.3.2015, str. 53).

24

(25)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

25

(26)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

26

(27)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

27

---

II Nezakonodajni akti

DIREKTIVE

| 24.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/26

---

DELEGIRANA DIREKTIVA KOMISIJE (EU) 2023/1526

z dne 16. maja 2023

o spremembi Direktive 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede izjeme za svinec kot termični stabilizator v polivinilnem kloridu, ki se uporablja kot osnovni material v senzorjih v in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (1) ter zlasti člena 5(1), točka (a), Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 4(1) Direktive 2011/65/EU določa, da morajo države članice zagotoviti, da električna in elektronska oprema, dana na trg, ne vsebuje nevarnih snovi iz Priloge II k navedeni direktivi. Navedena omejitev se ne uporablja za nekatere izvzete uporabe, ki so navedene v Prilogi IV k navedeni Direktivi. |
| --- | --- |

(1)

Člen 4(1) Direktive 2011/65/EU določa, da morajo države članice zagotoviti, da električna in elektronska oprema, dana na trg, ne vsebuje nevarnih snovi iz Priloge II k navedeni direktivi. Navedena omejitev se ne uporablja za nekatere izvzete uporabe, ki so navedene v Prilogi IV k navedeni Direktivi.

| (2) | Kategorije električne in elektronske opreme, za katere se uporablja Direktiva 2011/65/EU, so naštete v Prilogi I k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(2)

Kategorije električne in elektronske opreme, za katere se uporablja Direktiva 2011/65/EU, so naštete v Prilogi I k navedeni direktivi.

| (3) | Svinec je omejena snov iz Priloge II k Direktivi 2011/65/EU. |
| --- | --- |

(3)

Svinec je omejena snov iz Priloge II k Direktivi 2011/65/EU.

| (4) | Komisija je 1. decembra 2021 prejela zahtevek, predložen v skladu s členom 5(3) Direktive 2011/65/EU, za izjemo, ki se navede v Prilogi IV k navedeni direktivi, za svinec kot termični stabilizator v polivinilnem kloridu, ki se uporablja kot osnovni material v senzorjih v in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih (v nadaljnjem besedilu: zahtevana izjema). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. decembra 2021 prejela zahtevek, predložen v skladu s členom 5(3) Direktive 2011/65/EU, za izjemo, ki se navede v Prilogi IV k navedeni direktivi, za svinec kot termični stabilizator v polivinilnem kloridu, ki se uporablja kot osnovni material v senzorjih v in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih (v nadaljnjem besedilu: zahtevana izjema).

| (5) | In vitro diagnostični medicinski pripomočki, opisani v zahtevani izjemi, spadajo v kategorijo 8 „medicinski pripomočki“ iz Priloge I k Direktivi 2011/65/EU. |
| --- | --- |

(5)

In vitro diagnostični medicinski pripomočki, opisani v zahtevani izjemi, spadajo v kategorijo 8 „medicinski pripomočki“ iz Priloge I k Direktivi 2011/65/EU.

| (6) | Za oceno zahtevka za izjemo je bila opravljena tehnična in znanstvena ocenjevalna študija (2). Ocena je vključevala posvetovanja z deležniki, kakor se zahteva v členu 5(7) Direktive 2011/65/EU. Pripombe, prejete med navedenimi posvetovanji, so bile javno dostopne na posebnem spletišču. |
| --- | --- |

(6)

Za oceno zahtevka za izjemo je bila opravljena tehnična in znanstvena ocenjevalna študija (2). Ocena je vključevala posvetovanja z deležniki, kakor se zahteva v členu 5(7) Direktive 2011/65/EU. Pripombe, prejete med navedenimi posvetovanji, so bile javno dostopne na posebnem spletišču.

| (7) | V oceni zahtevane izjeme je bilo ugotovljeno, da nadomestitev svinca v posebnih senzorjih še ni končana. Razpoložljivost nadomestkov za take posebne pripomočke ni zagotovljena, saj sedanji nadomestki svinca niso zanesljivi za vse parametre (na primer kreatinin in sečninski dušik v krvi) ali imajo nizko natančnost za take parametre. Poleg tega je bilo v oceni ugotovljeno, da bi zavrnitev zahtevane izjeme negativno vplivala na zdravstveno storitev. |
| --- | --- |

(7)

V oceni zahtevane izjeme je bilo ugotovljeno, da nadomestitev svinca v posebnih senzorjih še ni končana. Razpoložljivost nadomestkov za take posebne pripomočke ni zagotovljena, saj sedanji nadomestki svinca niso zanesljivi za vse parametre (na primer kreatinin in sečninski dušik v krvi) ali imajo nizko natančnost za take parametre. Poleg tega je bilo v oceni ugotovljeno, da bi zavrnitev zahtevane izjeme negativno vplivala na zdravstveno storitev.

| (8) | Zahtevana izjema tako izpolnjuje vsaj enega od ustreznih pogojev iz člena 5(1), točka (a), Direktive 2011/65/EU, saj zanesljivost nadomestkov za točno določeno uporabo, na katero se nanaša zahteva za izjemo, ni zagotovljena. Upoštevajo se tudi splošni negativni vplivi na okolje, zdravje in varnost potrošnikov ter socialno-ekonomski učinki neodobritve izjeme. |
| --- | --- |

(8)

Zahtevana izjema tako izpolnjuje vsaj enega od ustreznih pogojev iz člena 5(1), točka (a), Direktive 2011/65/EU, saj zanesljivost nadomestkov za točno določeno uporabo, na katero se nanaša zahteva za izjemo, ni zagotovljena. Upoštevajo se tudi splošni negativni vplivi na okolje, zdravje in varnost potrošnikov ter socialno-ekonomski učinki neodobritve izjeme.

| (9) | Zahtevana izjema je v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3), zato ne znižuje ravni varovanja okolja in zdravja, ki jo zagotavlja navedena uredba. |
| --- | --- |

(9)

Zahtevana izjema je v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3), zato ne znižuje ravni varovanja okolja in zdravja, ki jo zagotavlja navedena uredba.

| (10) | Zato je primerno odobriti zahtevano izjemo in zadevno uporabo električne in elektronske opreme kategorije 8 vključiti v Prilogo IV k Direktivi 2011/65/EU. |
| --- | --- |

(10)

Zato je primerno odobriti zahtevano izjemo in zadevno uporabo električne in elektronske opreme kategorije 8 vključiti v Prilogo IV k Direktivi 2011/65/EU.

| (11) | Glede na pričakovano razpoložljivost nadomestkov svinca za uporabo, na katero se nanaša izjema, in morebitne prihodnje omejitve uporabe svinca v polivinilnem kloridu iz Uredbe (ES) št. 1907/2006 je treba izjemo odobriti za omejeno obdobje veljavnosti do 31. decembra 2023. To obdobje je določeno v skladu s členom 5(2), prvi pododstavek, Direktive 2011/65/EU. |
| --- | --- |

(11)

Glede na pričakovano razpoložljivost nadomestkov svinca za uporabo, na katero se nanaša izjema, in morebitne prihodnje omejitve uporabe svinca v polivinilnem kloridu iz Uredbe (ES) št. 1907/2006 je treba izjemo odobriti za omejeno obdobje veljavnosti do 31. decembra 2023. To obdobje je določeno v skladu s členom 5(2), prvi pododstavek, Direktive 2011/65/EU.

| (12) | Direktivo 2011/65/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(12)

Direktivo 2011/65/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga IV k Direktivi 2011/65/EU se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice do XX. XX. XXXX sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov.

Navedene predpise uporabljajo od YY. XX. XXXX.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 16. maja 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 174, 1.7.2011, str. 88.

1

(2)  Študija za oceno zahtevka za vključitev ene (-1-) izjeme v Prilogo IV k Direktivi 2011/65/EU za svinec kot termični stabilizator v polivinilnem kloridu (PVC), ki se uporablja kot osnovni material v amperometričnih, potenciometričnih in konduktometričnih elektrokemičnih senzorjih v in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih za analizo kreatinina in sečninskega dušika v polni krvi (paket 26).

2

in vitro

(3)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

3

---

PRILOGA

V Prilogi IV k Direktivi 2011/65/EU se doda naslednji vnos 41a:

| „41a. | Svinec kot termični stabilizator v polivinilnem kloridu (PVC), ki se uporablja kot osnovni material v amperometričnih, potenciometričnih in konduktometričnih elektrokemičnih senzorjih v in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih za analizo kreatinina in sečninskega dušika v polni krvi.
  Uporablja se za kategorijo 8 in preneha veljati 31. decembra 2023.“. |
| --- | --- |

„41a.

Uporablja se za kategorijo 8 in preneha veljati 31. decembra 2023.“.

---

SKLEPI

| 24.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/30

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2023/1527

z dne 20. julija 2023

o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovu (*1) in o spremembi Sklepa (SZVP) 2020/1135

Svet Evropske unije je –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 4. februarja 2008 sklenil, da imenuje posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) na Kosovu. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. februarja 2008 sklenil, da imenuje posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) na Kosovu.

| (2) | Svet je 30. julija 2020 sprejel Sklep (SZVP) 2020/1135 (1), s katerim je Tomáša SZUNYOGA imenoval za PPEU na Kosovu. Mandat PPEU je bil s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/1194 (2) podaljšan in se izteče 31. avgusta 2023. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 30. julija 2020 sprejel Sklep (SZVP) 2020/1135 (1), s katerim je Tomáša SZUNYOGA imenoval za PPEU na Kosovu. Mandat PPEU je bil s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/1194 (2) podaljšan in se izteče 31. avgusta 2023.

| (3) | Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 12 mesecev in določiti nov referenčni finančni znesek za obdobje od 1. septembra 2023 do 31. avgusta 2024. |
| --- | --- |

(3)

Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 12 mesecev in določiti nov referenčni finančni znesek za obdobje od 1. septembra 2023 do 31. avgusta 2024.

| (4) | PPEU bo mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije, kot so določeni v členu 21 Pogodbe – |
| --- | --- |

(4)

PPEU bo mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije, kot so določeni v členu 21 Pogodbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep (SZVP) 2020/1135 se spremeni:

| (1) | člen 1 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 1
  Posebni predstavnik Evropske unije
  Mandat Tomáša SZUNYOGA kot posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) na Kosovu se podaljša do 31. avgusta 2024. Svet lahko na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) odloči, da mandat PPEU predčasno preneha.“
  ; |
| --- | --- |

(1)

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Posebni predstavnik Evropske unije

Mandat Tomáša SZUNYOGA kot posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) na Kosovu se podaljša do 31. avgusta 2024. Svet lahko na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) odloči, da mandat PPEU predčasno preneha.“

| (2) | v členu 5(1) se doda naslednji pododstavek:

  „Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. septembra 2023 do 31. avgusta 2024 je 2 850 000 EUR.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 5(1) se doda naslednji pododstavek:

„Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. septembra 2023 do 31. avgusta 2024 je 2 850 000 EUR.“;

| (3) | v členu 14 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

  „PPEU predloži Svetu, VP in Komisiji redna poročila o napredku, do 31. maja 2024 pa končno celovito poročilo o izvajanju mandata.“. |
| --- | --- |

(3)

v členu 14 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

„PPEU predloži Svetu, VP in Komisiji redna poročila o napredku, do 31. maja 2024 pa končno celovito poročilo o izvajanju mandata.“.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 20. julija 2023

Za Svet

predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(*1)  To poimenovanje ne posega v stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

*1

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2020/1135 z dne 30. julija 2020 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovu (UL L 247, 31.7.2020, str. 25).

1

(2)  Sklep Sveta (SZVP) 2021/1194 z dne 19. julija 2021 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovu in o spremembi Sklepa (SZVP) 2020/1135 (UL L 258, 20.7.2021, str. 48).

2

---

| 24.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/32

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2023/1528

z dne 20. julija 2023

o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/907 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 7. julija 2003 sklenil, da imenuje posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Južni Kavkaz. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 7. julija 2003 sklenil, da imenuje posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Južni Kavkaz.

| (2) | Svet je 13. novembra 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/2071 (1) o imenovanju Toiva KLAARA za PPEU za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji. Mandat PPEU je bil večkrat zapored podaljšan, nazadnje s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1237 (2), izteče pa se 31. avgusta 2023. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 13. novembra 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/2071 (1) o imenovanju Toiva KLAARA za PPEU za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji. Mandat PPEU je bil večkrat zapored podaljšan, nazadnje s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1237 (2), izteče pa se 31. avgusta 2023.

| (3) | Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 12 mesecev in določiti nov referenčni finančni znesek za obdobje od 1. septembra 2023 do 31. avgusta 2024. |
| --- | --- |

(3)

Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 12 mesecev in določiti nov referenčni finančni znesek za obdobje od 1. septembra 2023 do 31. avgusta 2024.

| (4) | PPEU bo mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije, kot je določeno v členu 21 Pogodbe – |
| --- | --- |

(4)

PPEU bo mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije, kot je določeno v členu 21 Pogodbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep (SZVP) 2018/907 se spremeni:

| (1) | člen 1 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 1
  Posebni predstavnik Evropske unije
  Mandat Toiva KLAARA kot posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji (Južni Kavkaz) se podaljša do 31. avgusta 2024. Svet lahko na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) odloči, da mandat PPEU predčasno preneha.“
  ; |
| --- | --- |

(1)

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Posebni predstavnik Evropske unije

Mandat Toiva KLAARA kot posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji (Južni Kavkaz) se podaljša do 31. avgusta 2024. Svet lahko na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) odloči, da mandat PPEU predčasno preneha.“

| (2) | v členu 5(1) se doda naslednji pododstavek:

  „Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. septembra 2023 do 31. avgusta 2024 je 2 763 000 EUR.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 5(1) se doda naslednji pododstavek:

„Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. septembra 2023 do 31. avgusta 2024 je 2 763 000 EUR.“;

| (3) | v členu 14, prvi odstavek, se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

  „PPEU Svetu, VP in Komisiji zagotavlja redna poročila o napredku, do 31. maja 2024 pa predloži še končno celovito poročilo o izvajanju mandata.“. |
| --- | --- |

(3)

v členu 14, prvi odstavek, se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

„PPEU Svetu, VP in Komisiji zagotavlja redna poročila o napredku, do 31. maja 2024 pa predloži še končno celovito poročilo o izvajanju mandata.“.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po sprejetju.

V Bruslju, 20. julija 2023

Za Svet

predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2017/2071 z dne 13. novembra 2017 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji (UL L 295, 14.11.2017, str. 55).

1

(2)  Sklep Sveta (SZVP) 2022/1237 z dne 18. julija 2022 o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/907 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji (UL L 190, 19.7.2022, str. 125).

2

---