# Euroopa Liidu L 185/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 185 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik24. juuli 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 185

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik24. juuli 2023

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/1524, 20. juuli 2023, mis käsitleb ajutisi kaubanduse liberaliseerimise meetmeid, millega täiendatakse kaubanduskontsessioone, mida kohaldatakse Moldova Vabariigi toodete suhtes ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu alusel | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/1525, 20. juuli 2023, mis käsitleb laskemoona tootmise toetamist | 7 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/1524, 20. juuli 2023, mis käsitleb ajutisi kaubanduse liberaliseerimise meetmeid, millega täiendatakse kaubanduskontsessioone, mida kohaldatakse Moldova Vabariigi toodete suhtes ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu alusel

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/1525, 20. juuli 2023, mis käsitleb laskemoona tootmise toetamist

7

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2023/1526, 16. mai 2023, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL seoses erandiga, mis hõlmab plii kasutamist termostabilisaatorina polüvinüülkloriidis, mida kasutatakse alusmaterjalina in vitro diagnostika meditsiiniseadmete andurites (
  1
  ) | 26 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1527, 20. juuli 2023, millega pikendatakse Kosovosse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi ning muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/1135 | 30 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1528, 20. juuli 2023, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2018/907, millega pikendatakse Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 32 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2023/1526, 16. mai 2023, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL seoses erandiga, mis hõlmab plii kasutamist termostabilisaatorina polüvinüülkloriidis, mida kasutatakse alusmaterjalina in vitro diagnostika meditsiiniseadmete andurites (
  1
  )

in vitro

1

26

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1527, 20. juuli 2023, millega pikendatakse Kosovosse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi ning muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/1135

30

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1528, 20. juuli 2023, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2018/907, millega pikendatakse Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 24.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 185/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2023/1524,

20. juuli 2023,

mis käsitleb ajutisi kaubanduse liberaliseerimise meetmeid, millega täiendatakse kaubanduskontsessioone, mida kohaldatakse Moldova Vabariigi toodete suhtes ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu alusel

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu ja Moldova Vabariigi suhete aluseks on ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vaheline assotsieerimisleping (2) (edaspidi „assotsieerimisleping“). Kooskõlas nõukogu otsusega 2014/492/EL (3) on assotsieerimislepingu kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevat V jaotist ajutiselt kohaldatud alates 1. septembrist 2014 ning assotsieerimisleping jõustus 1. juulil 2016 pärast selle ratifitseerimist kõigi liikmesriikide poolt. |
| --- | --- |

(1)

Liidu ja Moldova Vabariigi suhete aluseks on ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vaheline assotsieerimisleping (2) (edaspidi „assotsieerimisleping“). Kooskõlas nõukogu otsusega 2014/492/EL (3) on assotsieerimislepingu kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevat V jaotist ajutiselt kohaldatud alates 1. septembrist 2014 ning assotsieerimisleping jõustus 1. juulil 2016 pärast selle ratifitseerimist kõigi liikmesriikide poolt.

| (2) | Assotsieerimislepingus on väljendatud assotsieerimislepingu osaliste (edaspidi „lepinguosalised“) soovi tugevdada ja laiendada suhteid ambitsioonikal ja innovaatilisel viisil, hõlbustada järkjärgulist majanduslikku integratsiooni ja selle saavutamist ning teha seda kooskõlas õiguste ja kohustustega, mis tulenevad lepinguosaliste liikmesusest Maailma Kaubandusorganisatsioonis. |
| --- | --- |

(2)

Assotsieerimislepingus on väljendatud assotsieerimislepingu osaliste (edaspidi „lepinguosalised“) soovi tugevdada ja laiendada suhteid ambitsioonikal ja innovaatilisel viisil, hõlbustada järkjärgulist majanduslikku integratsiooni ja selle saavutamist ning teha seda kooskõlas õiguste ja kohustustega, mis tulenevad lepinguosaliste liikmesusest Maailma Kaubandusorganisatsioonis.

| (3) | Assotsieerimislepingu artikliga 143 on ette nähtud lepinguosaliste vahelise vabakaubanduspiirkonna järkjärguline loomine kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) XXIV artikliga. Selleks nähakse assotsieerimislepingu artiklis 147 ette tollimaksude järkjärguline kaotamine vastavalt assotsieerimislepingu XV lisas sisalduvatele ajakavadele, samuti nähakse ette võimalus tollimaksude kaotamise kiirendamiseks ja ulatuse laiendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Assotsieerimislepingu artikliga 143 on ette nähtud lepinguosaliste vahelise vabakaubanduspiirkonna järkjärguline loomine kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) XXIV artikliga. Selleks nähakse assotsieerimislepingu artiklis 147 ette tollimaksude järkjärguline kaotamine vastavalt assotsieerimislepingu XV lisas sisalduvatele ajakavadele, samuti nähakse ette võimalus tollimaksude kaotamise kiirendamiseks ja ulatuse laiendamiseks.

| (4) | Venemaa 24. veebruaril 2022 alustatud agressioonisõda Ukraina vastu on äärmiselt negatiivselt mõjutanud Moldova Vabariigi võimet kaubelda ülejäänud maailmaga, eelkõige seepärast, et Moldova Vabariigi eksport sõltus kauba viimisest läbi Ukraina territooriumi ning Ukraina taristust, mis ei ole endiselt suures osas kasutatav. Sellistes kriitilistes tingimustes ja Moldova Vabariigi majandusele avalduva negatiivse majandusliku mõju leevendamiseks on vaja kiirendada tihedamate majandussuhete arendamist liidu ja Moldova Vabariigi vahel, et Moldova Vabariigi majandust kiiresti toetada. Seepärast on vajalik ja asjakohane jätkata kaubavoogude stimuleerimist ja anda kaubanduse liberaliseerimise meetmete vormis soodustusi kõigile toodetele, mis on kooskõlas tollimaksude kiirema kaotamisega liidu ja Moldova Vabariigi vahelises kaubanduses. |
| --- | --- |

(4)

Venemaa 24. veebruaril 2022 alustatud agressioonisõda Ukraina vastu on äärmiselt negatiivselt mõjutanud Moldova Vabariigi võimet kaubelda ülejäänud maailmaga, eelkõige seepärast, et Moldova Vabariigi eksport sõltus kauba viimisest läbi Ukraina territooriumi ning Ukraina taristust, mis ei ole endiselt suures osas kasutatav. Sellistes kriitilistes tingimustes ja Moldova Vabariigi majandusele avalduva negatiivse majandusliku mõju leevendamiseks on vaja kiirendada tihedamate majandussuhete arendamist liidu ja Moldova Vabariigi vahel, et Moldova Vabariigi majandust kiiresti toetada. Seepärast on vajalik ja asjakohane jätkata kaubavoogude stimuleerimist ja anda kaubanduse liberaliseerimise meetmete vormis soodustusi kõigile toodetele, mis on kooskõlas tollimaksude kiirema kaotamisega liidu ja Moldova Vabariigi vahelises kaubanduses.

| (5) | Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 21 lõike 3 kohaselt peab liit tagama kooskõla oma välistegevuse eri valdkondade vahel. Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 207 lõike 1 kohaselt tuleb ühist kaubanduspoliitikat ellu viia kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 21 lõike 3 kohaselt peab liit tagama kooskõla oma välistegevuse eri valdkondade vahel. Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 207 lõike 1 kohaselt tuleb ühist kaubanduspoliitikat ellu viia kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/1279 (4) kaotab kehtivuse 24. juulil 2023. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/1279 (4) kaotab kehtivuse 24. juulil 2023.

| (7) | Käesoleva määrusega kehtestatud kaubanduse liberaliseerimise meetmed peaksid olema järgmisel kujul: i) puu- ja köögivilja suhtes piiril kehtivate hindade süsteemi kohaldamise peatamine ja ii) kõigi tariifikvootide ja imporditollimaksude peatamine. Nende meetmetega süvendab liit Moldova Vabariigi ja liidu vahelist majanduslikku integratsiooni ning annab ajutiselt asjakohast majanduslikku toetust Moldova Vabariigile ja ettevõtjatele, kes on mõjutatud Venemaa agressioonisõjast Ukraina vastu. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega kehtestatud kaubanduse liberaliseerimise meetmed peaksid olema järgmisel kujul: i) puu- ja köögivilja suhtes piiril kehtivate hindade süsteemi kohaldamise peatamine ja ii) kõigi tariifikvootide ja imporditollimaksude peatamine. Nende meetmetega süvendab liit Moldova Vabariigi ja liidu vahelist majanduslikku integratsiooni ning annab ajutiselt asjakohast majanduslikku toetust Moldova Vabariigile ja ettevõtjatele, kes on mõjutatud Venemaa agressioonisõjast Ukraina vastu.

| (8) | Selleks et vältida kelmust ja pettust, peaks käesoleva määrusega kehtestatud kaubanduse liberaliseerimise meetmete rakendamine sõltuma sellest, kas Moldova Vabariik järgib kõiki asjakohaseid assotsieerimislepingus sätestatud soodustuste saamise tingimusi, sealhulgas asjaomaste toodete päritolureegleid ja nendega seotud menetlusi, ning kas Moldova Vabariik teeb liiduga tihedat halduskoostööd, nagu on sätestatud assotsieerimislepingus. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et vältida kelmust ja pettust, peaks käesoleva määrusega kehtestatud kaubanduse liberaliseerimise meetmete rakendamine sõltuma sellest, kas Moldova Vabariik järgib kõiki asjakohaseid assotsieerimislepingus sätestatud soodustuste saamise tingimusi, sealhulgas asjaomaste toodete päritolureegleid ja nendega seotud menetlusi, ning kas Moldova Vabariik teeb liiduga tihedat halduskoostööd, nagu on sätestatud assotsieerimislepingus.

| (9) | Moldova Vabariik peaks hoiduma uute tollimaksude või muude samaväärse toimega maksude ning uute koguseliste piirangute või muude samaväärsete meetmete kehtestamisest liidust pärit impordile, samuti olemasolevate tollimaksumäärade või muude maksude suurendamisest või muude piirangute kehtestamisest, välja arvatud juhul, kui see on Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja kontekstis selgelt põhjendatud. Kui Moldova Vabariik neid tingimusi ei täida, peaks komisjonil olema õigus käesoleva määrusega kehtestatud kaubanduse liberaliseerimise meetmed ajutiselt täielikult või osaliselt peatada. |
| --- | --- |

(9)

Moldova Vabariik peaks hoiduma uute tollimaksude või muude samaväärse toimega maksude ning uute koguseliste piirangute või muude samaväärsete meetmete kehtestamisest liidust pärit impordile, samuti olemasolevate tollimaksumäärade või muude maksude suurendamisest või muude piirangute kehtestamisest, välja arvatud juhul, kui see on Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja kontekstis selgelt põhjendatud. Kui Moldova Vabariik neid tingimusi ei täida, peaks komisjonil olema õigus käesoleva määrusega kehtestatud kaubanduse liberaliseerimise meetmed ajutiselt täielikult või osaliselt peatada.

| (10) | Assotsieerimislepingu artiklis 2 on sätestatud, et assotsieerimislepingu olulised osad on muu hulgas demokraatlike põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ning massihävitusrelvade, nendega seotud materjalide ja nende kandevahendite leviku vastu võitlemine. Sama artikli kohaselt kohustuvad lepinguosalised järgima eelkõige järgmisi üldpõhimõtteid: õigusriik ja hea valitsemistava põhimõte, korruptsiooni, organiseeritud ja muu (sealhulgas riikidevahelise) kuritegevuse ning terrorismi vastane võitlus ning kestliku arengu ning tulemusliku mitmepoolsuse põhimõtted. On asjakohane ette näha võimalus ajutiselt peatada käesoleva määrusega ette nähtud kaubanduse liberaliseerimise meetmed, kui Moldova Vabariik ei järgi kõnealuseid olulisi osi või kõnealuseid üldpõhimõtteid. |
| --- | --- |

(10)

Assotsieerimislepingu artiklis 2 on sätestatud, et assotsieerimislepingu olulised osad on muu hulgas demokraatlike põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ning massihävitusrelvade, nendega seotud materjalide ja nende kandevahendite leviku vastu võitlemine. Sama artikli kohaselt kohustuvad lepinguosalised järgima eelkõige järgmisi üldpõhimõtteid: õigusriik ja hea valitsemistava põhimõte, korruptsiooni, organiseeritud ja muu (sealhulgas riikidevahelise) kuritegevuse ning terrorismi vastane võitlus ning kestliku arengu ning tulemusliku mitmepoolsuse põhimõtted. On asjakohane ette näha võimalus ajutiselt peatada käesoleva määrusega ette nähtud kaubanduse liberaliseerimise meetmed, kui Moldova Vabariik ei järgi kõnealuseid olulisi osi või kõnealuseid üldpõhimõtteid.

| (11) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused käesolevas määruses osutatud kaubanduse liberaliseerimise meetmete ajutiseks peatamiseks juhul, kui käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv import kahjustab samasuguseid või otseselt konkureerivaid tooteid pakkuvaid liidu tootjaid. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (5). |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused käesolevas määruses osutatud kaubanduse liberaliseerimise meetmete ajutiseks peatamiseks juhul, kui käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv import kahjustab samasuguseid või otseselt konkureerivaid tooteid pakkuvaid liidu tootjaid. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (5).

| (12) | Tingimusel, et komisjon hindab korrapärase seire alusel kolme kuu vältel käesoleva määruse mõju, ning selline hindamine algatatakse liikmesriigi igakülgselt põhjendatud taotluse korral või komisjoni omal algatusel, on vaja ette näha võimalus taaskehtestada tollimaksud, mida tavaolukorras kohaldatakse assotsieerimislepingu alusel käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate toodete impordi suhtes, millel on kahjulik mõju liidu samasuguste või otseselt konkureerivate toodete turule. |
| --- | --- |

(12)

Tingimusel, et komisjon hindab korrapärase seire alusel kolme kuu vältel käesoleva määruse mõju, ning selline hindamine algatatakse liikmesriigi igakülgselt põhjendatud taotluse korral või komisjoni omal algatusel, on vaja ette näha võimalus taaskehtestada tollimaksud, mida tavaolukorras kohaldatakse assotsieerimislepingu alusel käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate toodete impordi suhtes, millel on kahjulik mõju liidu samasuguste või otseselt konkureerivate toodete turule.

| (13) | Komisjoni iga-aastane aruanne assotsieerimislepingu oluliseks osaks oleva põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna rakendamise kohta peaks sisaldama üksikasjalikku hinnangut käesoleva määrusega kehtestatud kaubanduse liberaliseerimise meetmete rakendamisele. |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni iga-aastane aruanne assotsieerimislepingu oluliseks osaks oleva põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna rakendamise kohta peaks sisaldama üksikasjalikku hinnangut käesoleva määrusega kehtestatud kaubanduse liberaliseerimise meetmete rakendamisele.

| (14) | Pidades silmas Moldova Vabariigi majanduslikku olukorda ning määruse (EL) 2022/1279 kehtivusaja lõppemist 24. juulil 2023, peaks käesolev määrus jõustuma kiireloomulisena 25. juulil 2023, |
| --- | --- |

(14)

Pidades silmas Moldova Vabariigi majanduslikku olukorda ning määruse (EL) 2022/1279 kehtivusaja lõppemist 24. juulil 2023, peaks käesolev määrus jõustuma kiireloomulisena 25. juulil 2023,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kaubanduse liberaliseerimise meetmed

Kehtestatakse järgmised kaubanduse liberaliseerimise meetmed:

| a) | kõik assotsieerimislepingu XV-A lisas kehtestatud tariifikvoodid peatatakse ja nende kvootidega hõlmatud tooteid lubatakse Moldova Vabariigist liitu importida tollimaksuvabalt; |
| --- | --- |

a)

kõik assotsieerimislepingu XV-A lisas kehtestatud tariifikvoodid peatatakse ja nende kvootidega hõlmatud tooteid lubatakse Moldova Vabariigist liitu importida tollimaksuvabalt;

| b) | sisenemishindade süsteemi kohaldamine peatatakse nende toodete puhul, mille suhtes seda süsteemi kohaldatakse vastavalt assotsieerimislepingu XV-B lisale. Nende toodete impordi suhtes tollimakse ei kohaldata. |
| --- | --- |

b)

sisenemishindade süsteemi kohaldamine peatatakse nende toodete puhul, mille suhtes seda süsteemi kohaldatakse vastavalt assotsieerimislepingu XV-B lisale. Nende toodete impordi suhtes tollimakse ei kohaldata.

Artikkel 2

Kaubanduse liberaliseerimise meetmete rakendamise tingimused

Artikliga 1 ette nähtud kaubanduse liberaliseerimise meetmete suhtes kohaldatakse järgmisi tingimusi:

| a) | Moldova Vabariik järgib toodete päritolureegleid ja nendega seotud menetlusi vastavalt assotsieerimislepingus sätestatule; |
| --- | --- |

a)

Moldova Vabariik järgib toodete päritolureegleid ja nendega seotud menetlusi vastavalt assotsieerimislepingus sätestatule;

| b) | Moldova Vabariik hoidub uute tollimaksude või muude samaväärse toimega maksude ning uute koguseliste piirangute või muude samaväärsete meetmete kehtestamisest liidust pärit impordile, samuti olemasolevate tollimaksumäärade või muude maksude suurendamisest või muude piirangute, sealhulgas diskrimineerivate sisemiste haldusmeetmete kehtestamisest, välja arvatud juhul, kui see on Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja kontekstis selgelt põhjendatud, ning |
| --- | --- |

b)

Moldova Vabariik hoidub uute tollimaksude või muude samaväärse toimega maksude ning uute koguseliste piirangute või muude samaväärsete meetmete kehtestamisest liidust pärit impordile, samuti olemasolevate tollimaksumäärade või muude maksude suurendamisest või muude piirangute, sealhulgas diskrimineerivate sisemiste haldusmeetmete kehtestamisest, välja arvatud juhul, kui see on Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja kontekstis selgelt põhjendatud, ning

| c) | Moldova Vabariik austab demokraatlikke põhimõtteid, inimõigusi ja põhivabadusi, tõkestab massihävitusrelvade, nendega seotud materjalide ja nende kandevahendite levikut, järgib õigusriiki ja head valitsemistava, võitleb korruptsiooni, organiseeritud ja muu (sealhulgas riikidevahelise) kuritegevuse ning terrorismi vastu ning austab assotsieerimislepingu artiklites 2, 9 ja 16 sätestatud kestliku arengu ja tulemusliku mitmepoolsuse põhimõtteid. |
| --- | --- |

c)

Moldova Vabariik austab demokraatlikke põhimõtteid, inimõigusi ja põhivabadusi, tõkestab massihävitusrelvade, nendega seotud materjalide ja nende kandevahendite levikut, järgib õigusriiki ja head valitsemistava, võitleb korruptsiooni, organiseeritud ja muu (sealhulgas riikidevahelise) kuritegevuse ning terrorismi vastu ning austab assotsieerimislepingu artiklites 2, 9 ja 16 sätestatud kestliku arengu ja tulemusliku mitmepoolsuse põhimõtteid.

Artikkel 3

Meetmete ajutine peatamine

1.   Kui komisjon leiab, et on piisavalt tõendeid, et Moldova Vabariik ei täida artiklis 2 sätestatud tingimusi, võib ta vastu võtta rakendusakti, millega peatatakse käesoleva määrusega ette nähtud kaubanduse liberaliseerimise meetmed täielikult või osaliselt. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 5 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Kui liikmesriik esitab komisjonile taotluse käesoleva määrusega ette nähtud kaubanduse liberaliseerimise meetmete peatamiseks põhjusel, et Moldova Vabariik ei täida artikli 2 punktis b sätestatud tingimusi, esitab komisjon nelja kuu jooksul pärast taotluse saamist põhjendatud arvamuse selle kohta, kas liikmesriigi väide tingimuste täitmata jätmise kohta on põhjendatud. Kui komisjon leiab, et väide on põhjendatud, algatab ta käesoleva artikli lõikes 1 osutatud menetluse.

Artikkel 4

Kiirendatud kaitsemeede

1.   Kui Moldova Vabariigist pärit toodet imporditakse tingimustel, millel on kahjulik mõju liidu samasuguste või otseselt konkureerivate toodete turule, võib komisjon rakendusaktiga igal ajal taaskehtestada kõnealuse toote impordi suhtes assotsieerimislepingu alusel tavaolukorras kohaldatavad tollimaksud. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 5 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Assotsieerimislepingu alusel tavaolukorras kohaldatavad tollimaksud võib taaskehtestada seniks, kuni see on vajalik liidu samasuguste või otseselt konkureerivate toodete turule avalduva kahjuliku mõju kõrvaldamiseks.

2.   Komisjon seirab korrapäraselt käesoleva määruse mõju, võttes arvesse teavet selliste toodete ekspordi ja impordi kohta, hindade kohta liidu turul ja tootmise kohta liidus, mille suhtes kohaldatakse artikli 1 punkti a kohaseid kaubanduse liberaliseerimise meetmeid.

Komisjon teavitab liikmesriike korrapärase seire tulemustest iga kahe kuu järel alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

3.   Tollimaksude taaskehtestamiseks viib komisjon läbi liidu samasuguse või otseselt konkureerivate toodete turu olukorra hindamise. Kõnealune hindamine algatatakse:

| a) | pärast seda, kui liikmesriik on esitanud lõike 4 kohaselt nõuetekohaselt põhjendatud taotluse, mis sisaldab piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et impordil on kahjulik mõju turule, nagu on osutatud lõikes 1, või |
| --- | --- |

a)

pärast seda, kui liikmesriik on esitanud lõike 4 kohaselt nõuetekohaselt põhjendatud taotluse, mis sisaldab piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et impordil on kahjulik mõju turule, nagu on osutatud lõikes 1, või

| b) | komisjoni enda algatusel, kui ta leiab, et on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et impordil on kahjulik mõju liidu turule, nagu on osutatud lõikes 1. |
| --- | --- |

b)

komisjoni enda algatusel, kui ta leiab, et on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et impordil on kahjulik mõju liidu turule, nagu on osutatud lõikes 1.

Esimeses lõigus osutatud hindamine viiakse lõpule hiljemalt kolme kuu jooksul pärast selle algatamist.

4.   Viies läbi lõike 3 kohase hindamise, võtab komisjon arvesse kõiki asjakohaseid turusuundumusi, sealhulgas asjaomase impordi mõju olukorrale liidu samasuguste või otseselt konkureerivate toodete turul. Hindamisel võetakse arvesse järgmisi tegureid:

| a) | Moldova Vabariigist asjaomase toote impordi suurenemise määr ja maht absoluut- ja suhtarvudes ning |
| --- | --- |

a)

Moldova Vabariigist asjaomase toote impordi suurenemise määr ja maht absoluut- ja suhtarvudes ning

| b) | asjaomase impordi mõju liidu tootmisele ja hindadele, võttes samal ajal arvesse teistest riikidest lähtuva impordi arengut. |
| --- | --- |

b)

asjaomase impordi mõju liidu tootmisele ja hindadele, võttes samal ajal arvesse teistest riikidest lähtuva impordi arengut.

See loetelu ei ole ammendav ja arvesse võib võtta ka muid asjakohaseid tegureid.

5.   Kui komisjon leiab lõikes 3 osutatud hindamise tulemusena, et impordil on liidu samasuguste või otseselt konkureerivate toodete turule kahjulik mõju, ja kavatseb taaskehtestada tollimaksud, avaldab ta Euroopa Liidu Teatajas teate toote impordi suhtes assotsieerimislepingu alusel tavaolukorras kohaldatavate tollimaksude taaskehtestamise kohta. Teates esitatakse hindamise peamiste tulemuste kokkuvõte ja märgitakse tähtaeg, mille jooksul võivad huvitatud isikud esitada kirjalikult oma seisukohad. Kõnealune tähtaeg ei tohi ületada 10 päeva alates teate avaldamise kuupäevast.

6.   Kui erandlikud asjaolud nõuavad viivitamatut tegutsemist, võib komisjon võtta ennetusmeetmeid, mida ta vajalikuks peab, ilma lõikes 5 sätestatud menetlust järgimata, olles teavitanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/478 (6) artikli 3 lõike 1 kohaselt loodud kaitsemeetmete komiteed.

Artikkel 5

Komiteemenetlus

1.   Käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 kohaldamisel abistab komisjoni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (7) artikli 285 lõike 1 alusel loodud tolliseadustiku komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 kohaldamisel abistab komisjoni määruse (EL) 2015/478 artikli 3 lõike 1 alusel loodud kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

3.   Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 6

Kaubanduse liberaliseerimise meetmete rakendamise hindamine

Komisjoni iga-aastane aruanne põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna rakendamise kohta peab sisaldama üksikasjalikku hinnangut käesolevas määruses sätestatud kaubanduse liberaliseerimise meetmete rakendamisele, ning kui see on asjakohane, hinnangut nende meetmete sotsiaalsele mõjule Moldova Vabariigis ja liidus. Teave artikli 1 punkti a kohaste toodete impordi kohta tehakse kättesaadavaks komisjoni veebisaidil ja seda ajakohastatakse kord kuus.

Artikkel 7

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub 25. juulil 2023.

Seda kohaldatakse kuni 24. juulini 2024.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuli 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

P. NAVARRO RÍOS

---

(1)  Euroopa Parlamendi 11. juuli 2023. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 20. juuli 2023. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  ELT L 260, 30.8.2014, lk 4.

2

(3)  Nõukogu 16. juuni 2014. aasta otsus 2014/492/EL ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelisele assotsieerimislepingule Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 260, 30.8.2014, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2022. aasta määrus (EL) 2022/1279, mis käsitleb kaubanduse ajutist liberaliseerimist, millega täiendatakse Moldova toodete suhtes kohaldatavaid kaubanduskontsessioone ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu alusel (ELT L 195, 22.7.2022, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/478 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 83, 27.3.2015, lk 16).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

7

---

| 24.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 185/7

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2023/1525,

20. juuli 2023,

mis käsitleb laskemoona tootmise toetamist

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 ja artikli 173 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on pannud proovile Euroopa kaitsetööstuse ja kaitsevarustuse turu ning toonud esile mitmeid puudusi, mis kahjustavad kaitsetööstuse võimet rahuldada piisavalt turvaliselt ja aegsasti liikmesriikide kiireloomulisi vajadusi kaitseotstarbeliste toodete ja süsteemide, näiteks laskemoona ja rakettide järele, võttes arvesse selliste toodete ja süsteemide suurenenud tarbimist väga intensiivse konflikti ajal. |
| --- | --- |

(1)

Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on pannud proovile Euroopa kaitsetööstuse ja kaitsevarustuse turu ning toonud esile mitmeid puudusi, mis kahjustavad kaitsetööstuse võimet rahuldada piisavalt turvaliselt ja aegsasti liikmesriikide kiireloomulisi vajadusi kaitseotstarbeliste toodete ja süsteemide, näiteks laskemoona ja rakettide järele, võttes arvesse selliste toodete ja süsteemide suurenenud tarbimist väga intensiivse konflikti ajal.

| (2) | Alates 24. veebruarist 2022 on liit ja selle liikmesriigid pidevalt suurendanud oma jõupingutusi, et aidata katta Ukraina pakilisi kaitsevajadusi. Kasvavat ebastabiilsust, strateegilist konkurentsi ja julgeolekuohte silmas pidades otsustasid liidu riigipead ja valitsusjuhid 11. märtsil 2022 Versailles’s toimunud kohtumisel võtta suurema vastutuse liidu enda julgeoleku eest ja astuda täiendavaid otsustavaid samme Euroopa suveräänsuse kindlustamiseks. Kohtumisel võeti kohustus tugevdada Euroopa kaitsevõimet ning lepiti kokku kaitsekulutuste suurendamises, ühisprojektide kaudu koostöö tõhustamises, kaitsevõimet tugevdavates ühishangetes, puudujääkide kõrvaldamises, innovatsiooni edendamises ning liidu kaitsetööstuse tugevdamises ja arendamises. Nõukogu kiitis 21. märtsil 2022 heaks strateegilise kompassi liidu julgeoleku- ja kaitsevaldkonna tugevdamiseks järgmisel kümnendil (edaspidi „strateegiline kompass“) ning Euroopa Ülemkogu kinnitas selle 24. märtsil 2022. Strateegilises kompassis rõhutatakse vajadust suurendada kaitsekulutusi ja investeerida rohkem võimesse nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil. |
| --- | --- |

(2)

Alates 24. veebruarist 2022 on liit ja selle liikmesriigid pidevalt suurendanud oma jõupingutusi, et aidata katta Ukraina pakilisi kaitsevajadusi. Kasvavat ebastabiilsust, strateegilist konkurentsi ja julgeolekuohte silmas pidades otsustasid liidu riigipead ja valitsusjuhid 11. märtsil 2022 Versailles’s toimunud kohtumisel võtta suurema vastutuse liidu enda julgeoleku eest ja astuda täiendavaid otsustavaid samme Euroopa suveräänsuse kindlustamiseks. Kohtumisel võeti kohustus tugevdada Euroopa kaitsevõimet ning lepiti kokku kaitsekulutuste suurendamises, ühisprojektide kaudu koostöö tõhustamises, kaitsevõimet tugevdavates ühishangetes, puudujääkide kõrvaldamises, innovatsiooni edendamises ning liidu kaitsetööstuse tugevdamises ja arendamises. Nõukogu kiitis 21. märtsil 2022 heaks strateegilise kompassi liidu julgeoleku- ja kaitsevaldkonna tugevdamiseks järgmisel kümnendil (edaspidi „strateegiline kompass“) ning Euroopa Ülemkogu kinnitas selle 24. märtsil 2022. Strateegilises kompassis rõhutatakse vajadust suurendada kaitsekulutusi ja investeerida rohkem võimesse nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil.

| (3) | Komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitasid 18. mail 2022 ühisteatise „Kaitseinvesteeringute puudujääkide analüüs ja edasised sammud“, milles juhiti tähelepanu kaitsevaldkonna rahastamise, tööstuse ja võimekuse puudustele liidus. Komisjon esitas 19. juulil 2022 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, et luua ühishangete õigusakti abil Euroopa kaitsetööstust tugevdav vahend (EDIRPA), mille eesmärk on toetada liikmesriikide vahelist koostööd hankeetapis, et täita koos kõige pakilisemad ja kriitilisemad lüngad, mis tulenevad eelkõige praegusele Venemaa Ukraina-vastasele agressioonisõjale reageerimisest. EDIRPA aitab tõhustada kaitsevaldkonna ühishankeid ja tugevdada asjaomase liidupoolse rahastamise kaudu liidu kaitsetööstuse võimekust ning kohandada seda turul toimunud struktuursete muutustega, mis tulenevad väga intensiivsest konfliktist tingitud nõudluse suurenemisest. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitasid 18. mail 2022 ühisteatise „Kaitseinvesteeringute puudujääkide analüüs ja edasised sammud“, milles juhiti tähelepanu kaitsevaldkonna rahastamise, tööstuse ja võimekuse puudustele liidus. Komisjon esitas 19. juulil 2022 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, et luua ühishangete õigusakti abil Euroopa kaitsetööstust tugevdav vahend (EDIRPA), mille eesmärk on toetada liikmesriikide vahelist koostööd hankeetapis, et täita koos kõige pakilisemad ja kriitilisemad lüngad, mis tulenevad eelkõige praegusele Venemaa Ukraina-vastasele agressioonisõjale reageerimisest. EDIRPA aitab tõhustada kaitsevaldkonna ühishankeid ja tugevdada asjaomase liidupoolse rahastamise kaudu liidu kaitsetööstuse võimekust ning kohandada seda turul toimunud struktuursete muutustega, mis tulenevad väga intensiivsest konfliktist tingitud nõudluse suurenemisest.

| (4) | Võttes arvesse olukorda Ukrainas ja Ukraina pakilisi kaitsevajadusi, eelkõige vajadust laskemoona järele, leppis nõukogu 20. märtsil 2023 kokku kolmesuunalises käsituses, mille eesmärk on tarnida järgmise 12 kuu jooksul ühise jõupingutuse tulemusena Ukrainale miljon ühikut suurtükimoona. Nõukogu jõudis kokkuleppele tarnida Ukrainale kiiresti maa-maa-relvade moona ja suurtükimoona ning taotluse korral rakette kas olemasolevatest varudest või muutes olemasolevate tellimuste puhul prioriteete. Lisaks kutsus nõukogu liikmesriike üles soetama Euroopa kaitsetööstuselt (ja Norralt) ühishankena laskemoona ja taotluse korral rakette olemasoleva Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) projekti või liikmesriikide juhitavate täiendavate hankeprojektide raames, et taastada oma varusid ja jätkata samal ajal Ukraina toetamist. Nende jõupingutuste toetamiseks lubas nõukogu võtta kasutusele asjakohased rahalised vahendid, sealhulgas Euroopa rahutagamisrahastu kaudu. Nõukogu tegi komisjonile ülesandeks esitada konkreetsed ettepanekud, et kiiresti toetada Euroopa kaitsetööstuse tootmisvõimsuse suurendamist, kindlustada tarneahelad, hõlbustada tõhusaid hankemenetlusi, tegeleda vajakajäämistega tootmisvõimsuses ja edendada investeeringuid, võttes muu hulgas asjakohasel juhul kasutusele liidu eelarve. Selline investeeringute edendamine on oluline selleks, et liidu enda julgeolekuvajadused oleksid igal hetkel piisavalt tagatud ning et liidu kaitsetööstus ja siseturg vastaksid praegustele katsumustele. Kolme omavahel seotud suunda tuleb arendada paralleelselt ja kooskõlastatult. Kolme suuna nõuetekohase rakendamise tagamiseks korraldatakse riikide relvastusjuhtide tasandil korrapäraseid kohtumisi kaitsevaldkonna ühishangete rakkerühmaga (kuhu kuuluvad komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja EDA esindajad), et hinnata vajadusi ja tööstusvõimet ning tagada vajalik tihe koordineerimine. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse olukorda Ukrainas ja Ukraina pakilisi kaitsevajadusi, eelkõige vajadust laskemoona järele, leppis nõukogu 20. märtsil 2023 kokku kolmesuunalises käsituses, mille eesmärk on tarnida järgmise 12 kuu jooksul ühise jõupingutuse tulemusena Ukrainale miljon ühikut suurtükimoona. Nõukogu jõudis kokkuleppele tarnida Ukrainale kiiresti maa-maa-relvade moona ja suurtükimoona ning taotluse korral rakette kas olemasolevatest varudest või muutes olemasolevate tellimuste puhul prioriteete. Lisaks kutsus nõukogu liikmesriike üles soetama Euroopa kaitsetööstuselt (ja Norralt) ühishankena laskemoona ja taotluse korral rakette olemasoleva Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) projekti või liikmesriikide juhitavate täiendavate hankeprojektide raames, et taastada oma varusid ja jätkata samal ajal Ukraina toetamist. Nende jõupingutuste toetamiseks lubas nõukogu võtta kasutusele asjakohased rahalised vahendid, sealhulgas Euroopa rahutagamisrahastu kaudu. Nõukogu tegi komisjonile ülesandeks esitada konkreetsed ettepanekud, et kiiresti toetada Euroopa kaitsetööstuse tootmisvõimsuse suurendamist, kindlustada tarneahelad, hõlbustada tõhusaid hankemenetlusi, tegeleda vajakajäämistega tootmisvõimsuses ja edendada investeeringuid, võttes muu hulgas asjakohasel juhul kasutusele liidu eelarve. Selline investeeringute edendamine on oluline selleks, et liidu enda julgeolekuvajadused oleksid igal hetkel piisavalt tagatud ning et liidu kaitsetööstus ja siseturg vastaksid praegustele katsumustele. Kolme omavahel seotud suunda tuleb arendada paralleelselt ja kooskõlastatult. Kolme suuna nõuetekohase rakendamise tagamiseks korraldatakse riikide relvastusjuhtide tasandil korrapäraseid kohtumisi kaitsevaldkonna ühishangete rakkerühmaga (kuhu kuuluvad komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja EDA esindajad), et hinnata vajadusi ja tööstusvõimet ning tagada vajalik tihe koordineerimine.

| (5) | Nõukogu võttis 13. aprillil 2023 Euroopa rahutagamisrahastu raames vastu ühe miljardi euro suuruse abimeetme Ukraina relvajõudude toetamiseks, mille abil on võimalik hüvitada liikmesriikidele maa-maa-relvade moona ja suurtükimoona ning võimalik, et ka rakettide kulu, mis on annetatud Ukrainale olemasolevatest varudest või kehtivate tellimuste prioriteetide muutmise tulemusena ajavahemikul 9. veebruarist kuni 31. maini 2023. Mis puutub ühishangetesse, siis praeguseks on 24 liikmesriiki ja Norra allkirjastanud EDA laskemoona ühishangete projekti. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 13. aprillil 2023 Euroopa rahutagamisrahastu raames vastu ühe miljardi euro suuruse abimeetme Ukraina relvajõudude toetamiseks, mille abil on võimalik hüvitada liikmesriikidele maa-maa-relvade moona ja suurtükimoona ning võimalik, et ka rakettide kulu, mis on annetatud Ukrainale olemasolevatest varudest või kehtivate tellimuste prioriteetide muutmise tulemusena ajavahemikul 9. veebruarist kuni 31. maini 2023. Mis puutub ühishangetesse, siis praeguseks on 24 liikmesriiki ja Norra allkirjastanud EDA laskemoona ühishangete projekti.

| (6) | Ühised jõupingutused, mis võimaldavad liikmesriikidel täiendada oma ammendunud varusid ja toetada Ukrainat, saavad olla tulemuslikud ainult siis, kui liidu tarnijad suudavad vajalikke kaitseotstarbelisi tooteid aegsasti tarnida. Kuna varud vähenevad kiiresti, liidu tööstus täidab liikmesriikide või kolmandate riikide tellimusi peaaegu täisvõimsusel ja hinnad juba tõusevad, on vaja täiendavaid liidu tööstuspoliitika meetmeid, et tagada tootmisvõimsuse kiire kasv. |
| --- | --- |

(6)

Ühised jõupingutused, mis võimaldavad liikmesriikidel täiendada oma ammendunud varusid ja toetada Ukrainat, saavad olla tulemuslikud ainult siis, kui liidu tarnijad suudavad vajalikke kaitseotstarbelisi tooteid aegsasti tarnida. Kuna varud vähenevad kiiresti, liidu tööstus täidab liikmesriikide või kolmandate riikide tellimusi peaaegu täisvõimsusel ja hinnad juba tõusevad, on vaja täiendavaid liidu tööstuspoliitika meetmeid, et tagada tootmisvõimsuse kiire kasv.

| (7) | Nagu on näidanud kaitsevaldkonna ühishangete rakkerühma töö väga kiireloomuliste kaitsevaldkonna hankevajaduste koordineerimisel ning koostöö tegemisel liikmesriikide ja liidu kaitsetööstusega, et toetada ühishankeid varude täiendamiseks, võttes eelkõige arvesse Ukrainale antavat toetust, on liidu tööstusel olemas maa-maa-relvade moona ja suurtükimoona ning rakettide (edaspidi „asjaomased kaitseotstarbelised tooted“) tootmise võimsus. Liidu kaitsetööstuse tootmisvõimsus on aga olnud kohandatud praegusest keerulisest ajast erinevate olude jaoks. Tarnevood on kohandatud vastamaks tagasihoidlikumale nõudlusele, varud on olnud minimaalsed ja kulude vähendamiseks on kasutatud paljusid tarnijaid kõikjalt maailmast, mis on kaasa toonud liidu kaitsetööstuse sõltuvuse välistarnijatest. Seetõttu ei võimalda praegune tootmisvõimsus ning olemasolevad tarne- ja väärtusahelad kaitseotstarbeliste toodete turvalist ja õigeaegset tarnimist, mis vastaks liikmesriikide julgeolekuvajadustele ja vajadusele jätkata Ukraina toetamist, ning see on tekitanud pingeid asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete turul ning ka tootjate väljatõrjumise ohu. Seepärast on vajalik täiendav sekkumine liidu tasandil. |
| --- | --- |

(7)

Nagu on näidanud kaitsevaldkonna ühishangete rakkerühma töö väga kiireloomuliste kaitsevaldkonna hankevajaduste koordineerimisel ning koostöö tegemisel liikmesriikide ja liidu kaitsetööstusega, et toetada ühishankeid varude täiendamiseks, võttes eelkõige arvesse Ukrainale antavat toetust, on liidu tööstusel olemas maa-maa-relvade moona ja suurtükimoona ning rakettide (edaspidi „asjaomased kaitseotstarbelised tooted“) tootmise võimsus. Liidu kaitsetööstuse tootmisvõimsus on aga olnud kohandatud praegusest keerulisest ajast erinevate olude jaoks. Tarnevood on kohandatud vastamaks tagasihoidlikumale nõudlusele, varud on olnud minimaalsed ja kulude vähendamiseks on kasutatud paljusid tarnijaid kõikjalt maailmast, mis on kaasa toonud liidu kaitsetööstuse sõltuvuse välistarnijatest. Seetõttu ei võimalda praegune tootmisvõimsus ning olemasolevad tarne- ja väärtusahelad kaitseotstarbeliste toodete turvalist ja õigeaegset tarnimist, mis vastaks liikmesriikide julgeolekuvajadustele ja vajadusele jätkata Ukraina toetamist, ning see on tekitanud pingeid asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete turul ning ka tootjate väljatõrjumise ohu. Seepärast on vajalik täiendav sekkumine liidu tasandil.

| (8) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 173 lõike 3 kohaselt aitab liit kaasa eesmärgi saavutamisele kiirendada tööstuse kohanemist struktuurimuutustega. Seepärast näib asjakohane toetada liidu tootmisharu tootmismahu suurendamisel, tellimuse täitmise aja lühendamisel ning võimalike pudelikaelte või tegurite kõrvaldamisel, mis võivad aeglustada või takistada asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete õigeaegset kättesaadavust ja tarnimist. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 173 lõike 3 kohaselt aitab liit kaasa eesmärgi saavutamisele kiirendada tööstuse kohanemist struktuurimuutustega. Seepärast näib asjakohane toetada liidu tootmisharu tootmismahu suurendamisel, tellimuse täitmise aja lühendamisel ning võimalike pudelikaelte või tegurite kõrvaldamisel, mis võivad aeglustada või takistada asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete õigeaegset kättesaadavust ja tarnimist.

| (9) | Liidu tasandil võetavate meetmete eesmärk peaks olema tugevdada Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi konkurentsivõimet ja vastupidavust laskemoona ja rakettide valdkonnas, et võimaldada selle kiiret kohanemist struktuurimuutustega. |
| --- | --- |

(9)

Liidu tasandil võetavate meetmete eesmärk peaks olema tugevdada Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi konkurentsivõimet ja vastupidavust laskemoona ja rakettide valdkonnas, et võimaldada selle kiiret kohanemist struktuurimuutustega.

| (10) | Selleks tuleks luua rahastu tööstuse tugevdamiseks asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmisega seotud tarne- ja väärtusahelate ulatuses liidus (edaspidi „rahastu“). |
| --- | --- |

(10)

Selleks tuleks luua rahastu tööstuse tugevdamiseks asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmisega seotud tarne- ja väärtusahelate ulatuses liidus (edaspidi „rahastu“).

| (11) | Käesolevas määruses sätestatud eristruktuur, rahastamiskõlblikkuse tingimused ja kriteeriumid on seotud ainult kõnealuse lühiajalise rahastuga ning need on tingitud eriasjaoludest ja praegusest hädaolukorrast. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas määruses sätestatud eristruktuur, rahastamiskõlblikkuse tingimused ja kriteeriumid on seotud ainult kõnealuse lühiajalise rahastuga ning need on tingitud eriasjaoludest ja praegusest hädaolukorrast.

| (12) | Rahastu on kooskõlas olemasolevate liidu kaitsealaste koostööalgatustega, nagu Euroopa Kaitsefond, EDIRPA ja Euroopa rahutagamisrahastu, ning loob sünergiat muude liidu programmidega. Rahastu vastab täielikult strateegilise kompassi eesmärkidele. |
| --- | --- |

(12)

Rahastu on kooskõlas olemasolevate liidu kaitsealaste koostööalgatustega, nagu Euroopa Kaitsefond, EDIRPA ja Euroopa rahutagamisrahastu, ning loob sünergiat muude liidu programmidega. Rahastu vastab täielikult strateegilise kompassi eesmärkidele.

| (13) | Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleks rahastu suhtes kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (3) (edaspidi „finantsmäärus“). |
| --- | --- |

(13)

Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleks rahastu suhtes kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (3) (edaspidi „finantsmäärus“).

| (14) | Vastavalt finantsmääruse artikli 193 lõikele 2 võib toetust anda juba alustatud meetmele tingimusel, et avalduse esitaja suudab tõendada vajadust alustada meedet enne toetuslepingu allkirjastamist. Enne toetusetaotluse esitamise kuupäeva kantud kulud ei ole rahastamiskõlblikud, välja arvatud igakülgselt põhjendatud erandjuhtudel. Selleks et vastata nõukogu 20. märtsi 2023. aasta üleskutsele kiirendada asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tarnimist, peaks rahastamisotsuses olema võimalik ette näha rahaline toetus sellest kuupäevast alustatud meetmetele. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt finantsmääruse artikli 193 lõikele 2 võib toetust anda juba alustatud meetmele tingimusel, et avalduse esitaja suudab tõendada vajadust alustada meedet enne toetuslepingu allkirjastamist. Enne toetusetaotluse esitamise kuupäeva kantud kulud ei ole rahastamiskõlblikud, välja arvatud igakülgselt põhjendatud erandjuhtudel. Selleks et vastata nõukogu 20. märtsi 2023. aasta üleskutsele kiirendada asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tarnimist, peaks rahastamisotsuses olema võimalik ette näha rahaline toetus sellest kuupäevast alustatud meetmetele.

| (15) | Käesoleva määrusega kehtestatakse rahastu kogu kestuseks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamine lähtesumma Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava, (4) punkti 18 tähenduses. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega kehtestatakse rahastu kogu kestuseks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamine lähtesumma Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava, (4) punkti 18 tähenduses.

| (16) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (5) artikli 73 lõikes 4 sätestatud võimalusi võib kohaldada tingimusel, et projekt on vastavuses kõnealuse määruse sätetega ning kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2021/1058 (6) ja (EL) 2021/1057 (7) sätestatud Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfond+-i kohaldamisalasse. Kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikliga 24 tuleb komisjonil hinnata liikmesriikide esitatud muudetud programme ja esitada oma tähelepanekud kahe kuu jooksul muudetud programmi esitamisest. Võttes arvesse olukorra kiireloomulisust, peaks komisjon püüdma viia muudetud riiklike programmide hindamise lõpule põhjendamatu viivituseta. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (5) artikli 73 lõikes 4 sätestatud võimalusi võib kohaldada tingimusel, et projekt on vastavuses kõnealuse määruse sätetega ning kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2021/1058 (6) ja (EL) 2021/1057 (7) sätestatud Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfond+-i kohaldamisalasse. Kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikliga 24 tuleb komisjonil hinnata liikmesriikide esitatud muudetud programme ja esitada oma tähelepanekud kahe kuu jooksul muudetud programmi esitamisest. Võttes arvesse olukorra kiireloomulisust, peaks komisjon püüdma viia muudetud riiklike programmide hindamise lõpule põhjendamatu viivituseta.

| (17) | Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/241 (8) artikliga 21 muudetud või uued taaste- ja vastupidavuskavad, peaks neil olema võimalik teha ettepanekuid meetmete kohta, mis toetavad ka rahastu eesmärkide saavutamist kooskõlas nõukogu otsuses (EL, Euratom) 2020/2053 (9), nõukogu määruses (EL) 2020/2094 (10) ja määruses (EL) 2021/241 sätestatud eesmärkide ja nõuetega. Selleks peaksid liikmesriigid kaaluma eelkõige meetmeid, mis on seotud rahastu raames konkursikutsele vastuseks esitatud taotlustega, mis on saanud rahastu kvaliteedimärgise. |
| --- | --- |

(17)

Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/241 (8) artikliga 21 muudetud või uued taaste- ja vastupidavuskavad, peaks neil olema võimalik teha ettepanekuid meetmete kohta, mis toetavad ka rahastu eesmärkide saavutamist kooskõlas nõukogu otsuses (EL, Euratom) 2020/2053 (9), nõukogu määruses (EL) 2020/2094 (10) ja määruses (EL) 2021/241 sätestatud eesmärkide ja nõuetega. Selleks peaksid liikmesriigid kaaluma eelkõige meetmeid, mis on seotud rahastu raames konkursikutsele vastuseks esitatud taotlustega, mis on saanud rahastu kvaliteedimärgise.

| (18) | Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (11) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (12), (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (13) ja (EL) 2017/1939 (14) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas selliste meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371 (15), ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused. |
| --- | --- |

(18)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (11) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (12), (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (13) ja (EL) 2017/1939 (14) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas selliste meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371 (15), ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused.

| (19) | Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) kuuluvad Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmed peaksid saama rahastus osaleda assotsieerunud riikidena koostööraamistikus, mis loodi Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (16) ja milles nähakse ette, et nende osalust liidu programmides rakendatakse kõnealuse lepingu kohaselt vastu võetud otsuse alusel. Käesoleva määrusega tuleks nõuda neilt kolmandatelt riikidelt vastutavale eelarvevahendite käsutajale, OLAFile ja kontrollikojale vajalike õiguste ja nõutava juurdepääsu andmist, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) kuuluvad Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmed peaksid saama rahastus osaleda assotsieerunud riikidena koostööraamistikus, mis loodi Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (16) ja milles nähakse ette, et nende osalust liidu programmides rakendatakse kõnealuse lepingu kohaselt vastu võetud otsuse alusel. Käesoleva määrusega tuleks nõuda neilt kolmandatelt riikidelt vastutavale eelarvevahendite käsutajale, OLAFile ja kontrollikojale vajalike õiguste ja nõutava juurdepääsu andmist, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks.

| (20) | Arvestades kaitsetööstuse eripära, mille puhul nõudlus pärineb peaaegu eranditult liikmesriikidelt ja assotsieerunud riikidelt, kes kontrollivad ka kõikide kaitseotstarbeliste toodete ja kogu kaitsetehnoloogia soetamist, sealhulgas eksporti, ei toimi kaitsesektor traditsioonilisematel turgudel valitsevate tavapäraste reeglite ja ärimudelite alusel. Seepärast ei rahasta tööstus ise olulisi investeeringuid, vaid teeb seda üksnes kindlate tellimuste alusel. Kuigi liikmesriikide kindlad tellimused on iga investeeringu eeltingimus, võib komisjon sekkuda, vähendades tööstusinvesteeringute riske toetuste ja laenude abil, mis võimaldavad kiiremini kohaneda käimasolevate struktuurimuutustega turul. Praeguses kriisiolukorras peaks liidu toetus katma kuni 50 % otsestest rahastamiskõlblikest kuludest, et anda toetusesaajatele võimalus rakendada meetmeid võimalikult kiiresti, vähendada oma investeeringutega seotud riske ja seega muuta asjaomased kaitseotstarbelised tooted kiiremini kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(20)

Arvestades kaitsetööstuse eripära, mille puhul nõudlus pärineb peaaegu eranditult liikmesriikidelt ja assotsieerunud riikidelt, kes kontrollivad ka kõikide kaitseotstarbeliste toodete ja kogu kaitsetehnoloogia soetamist, sealhulgas eksporti, ei toimi kaitsesektor traditsioonilisematel turgudel valitsevate tavapäraste reeglite ja ärimudelite alusel. Seepärast ei rahasta tööstus ise olulisi investeeringuid, vaid teeb seda üksnes kindlate tellimuste alusel. Kuigi liikmesriikide kindlad tellimused on iga investeeringu eeltingimus, võib komisjon sekkuda, vähendades tööstusinvesteeringute riske toetuste ja laenude abil, mis võimaldavad kiiremini kohaneda käimasolevate struktuurimuutustega turul. Praeguses kriisiolukorras peaks liidu toetus katma kuni 50 % otsestest rahastamiskõlblikest kuludest, et anda toetusesaajatele võimalus rakendada meetmeid võimalikult kiiresti, vähendada oma investeeringutega seotud riske ja seega muuta asjaomased kaitseotstarbelised tooted kiiremini kättesaadavaks.

| (21) | Rahastust tuleks rahalist toetust anda finantsmääruses sätestatud vahendite kaudu sellistele meetmetele, mis aitavad tagada asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete õigeaegse kättesaadavuse ja tarned, nagu tööstuse koordineerimise ja võrgustike loomise meetmed, asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmisega tegelevate ettevõtjate juurdepääs rahastamisele, tootmisvõimsuse reserveerimine, aegunud toodete taastamine, olemasoleva tootmisvõimsuse laiendamine, optimeerimine, ajakohastamine, täiustamine või selle kasutusotstarbe muutmine või uue tootmisvõimsuse loomine selles valdkonnas, samuti töötajate koolitamine. |
| --- | --- |

(21)

Rahastust tuleks rahalist toetust anda finantsmääruses sätestatud vahendite kaudu sellistele meetmetele, mis aitavad tagada asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete õigeaegse kättesaadavuse ja tarned, nagu tööstuse koordineerimise ja võrgustike loomise meetmed, asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmisega tegelevate ettevõtjate juurdepääs rahastamisele, tootmisvõimsuse reserveerimine, aegunud toodete taastamine, olemasoleva tootmisvõimsuse laiendamine, optimeerimine, ajakohastamine, täiustamine või selle kasutusotstarbe muutmine või uue tootmisvõimsuse loomine selles valdkonnas, samuti töötajate koolitamine.

| (22) | Kuna rahastu eesmärk on suurendada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet ja tõhusust, peaksid toetuskõlblikud olema ainult avalik-õiguslikud või eraõiguslikud üksused, kelle asukoht ja juhtimisstruktuurid asuvad liidus või assotsieerunud riikides. Need üksused ei tohiks olla mitteassotsieerunud kolmanda riigi või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontrolli all või teise võimalusena peaks nende suhtes olema tehtud taustauuring Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/452 (17) tähenduses ja vajaduse korral kohaldatud leevendusmeetmeid, võttes arvesse käesoleva määruse artiklis 4 osutatud eesmärke. Üksust, kelle asukoht on mitteassotsieerunud kolmandas riigis, või üksust, kelle asukoht on liidus või assotsieerunud riigis, kuid kelle juhtimisstruktuur asub mitteassotsieerunud kolmandas riigis, ei tohiks lugeda toetuskõlblikuks meetmes osalevaks vahendite saajaks. |
| --- | --- |

(22)

Kuna rahastu eesmärk on suurendada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet ja tõhusust, peaksid toetuskõlblikud olema ainult avalik-õiguslikud või eraõiguslikud üksused, kelle asukoht ja juhtimisstruktuurid asuvad liidus või assotsieerunud riikides. Need üksused ei tohiks olla mitteassotsieerunud kolmanda riigi või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontrolli all või teise võimalusena peaks nende suhtes olema tehtud taustauuring Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/452 (17) tähenduses ja vajaduse korral kohaldatud leevendusmeetmeid, võttes arvesse käesoleva määruse artiklis 4 osutatud eesmärke. Üksust, kelle asukoht on mitteassotsieerunud kolmandas riigis, või üksust, kelle asukoht on liidus või assotsieerunud riigis, kuid kelle juhtimisstruktuur asub mitteassotsieerunud kolmandas riigis, ei tohiks lugeda toetuskõlblikuks meetmes osalevaks vahendite saajaks.

| (23) | Liidus või assotsieerunud riigis asuv, kuid mitteassotsieerunud kolmanda riigi või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontrolli all olev üksus, kelle suhtes ei ole tehtud taustauuringut määruse (EL) 2019/452 tähenduses ja vajaduse korral kohaldatud leevendusmeetmeid, võib olla toetusesaaja ainult juhul, kui on täidetud liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsehuvidega seotud ranged tingimused, mis on kehtestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames vastavalt Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) V jaotisele, muu hulgas Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi tugevdamist puudutavas osas. Sellise üksuse osalemine ei tohiks minna vastuollu rahastu eesmärkidega. Selles kontekstis tuleks kontrolli mõista võimena otsustavalt mõjutada üksust kas otse või kaudselt ühe või mitme vahepealse üksuse kaudu. Taotlejad peaksid esitama kogu asjakohase teabe meetmes kasutatava taristu, rajatiste, varade ja ressursside kohta. Samuti tuleks sellega seoses arvesse võtta liikmesriikide muresid seoses varustuskindlusega. Pidades silmas praegusest laskemoona tarnekriisist tingitud olukorra kiireloomulisust, tuleks rahastus arvesse võtta olemasolevaid tarneahelaid. |
| --- | --- |

(23)

Liidus või assotsieerunud riigis asuv, kuid mitteassotsieerunud kolmanda riigi või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontrolli all olev üksus, kelle suhtes ei ole tehtud taustauuringut määruse (EL) 2019/452 tähenduses ja vajaduse korral kohaldatud leevendusmeetmeid, võib olla toetusesaaja ainult juhul, kui on täidetud liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsehuvidega seotud ranged tingimused, mis on kehtestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames vastavalt Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) V jaotisele, muu hulgas Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi tugevdamist puudutavas osas. Sellise üksuse osalemine ei tohiks minna vastuollu rahastu eesmärkidega. Selles kontekstis tuleks kontrolli mõista võimena otsustavalt mõjutada üksust kas otse või kaudselt ühe või mitme vahepealse üksuse kaudu. Taotlejad peaksid esitama kogu asjakohase teabe meetmes kasutatava taristu, rajatiste, varade ja ressursside kohta. Samuti tuleks sellega seoses arvesse võtta liikmesriikide muresid seoses varustuskindlusega. Pidades silmas praegusest laskemoona tarnekriisist tingitud olukorra kiireloomulisust, tuleks rahastus arvesse võtta olemasolevaid tarneahelaid.

| (24) | Rahastust toetatavas meetmes osalevate toetusesaajate taristu, rajatised, vara ja ressursid peaksid kogu meetme kestuse ajal asuma liikmesriigi või assotsieerunud riigi territooriumil. |
| --- | --- |

(24)

Rahastust toetatavas meetmes osalevate toetusesaajate taristu, rajatised, vara ja ressursid peaksid kogu meetme kestuse ajal asuma liikmesriigi või assotsieerunud riigi territooriumil.

| (25) | Rahastust ei tohiks rahaliselt toetada selliste asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmisvõimsuse suurendamist, mille suhtes kehtib mitteassotsieerunud kolmanda riigi või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse piirang, mis piirab liikmesriikide võimalust neid asjaomaseid kaitseotstarbelisi tooteid kasutada. Vahendite saaja peaks püüdma tagada, et rahastust rahastatav meede võimaldab toodangu tarnimist Ukrainale. |
| --- | --- |

(25)

Rahastust ei tohiks rahaliselt toetada selliste asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmisvõimsuse suurendamist, mille suhtes kehtib mitteassotsieerunud kolmanda riigi või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse piirang, mis piirab liikmesriikide võimalust neid asjaomaseid kaitseotstarbelisi tooteid kasutada. Vahendite saaja peaks püüdma tagada, et rahastust rahastatav meede võimaldab toodangu tarnimist Ukrainale.

| (26) | Vastavalt nõukogu otsuse (EL) 2021/1764 (18) artiklile 85 võivad ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMTd) füüsilised isikud, organid ja institutsioonid saada liidu rahalist toetust vastavalt rahastu reeglitele ja eesmärkidele ning asjakohasel juhul ka ÜMTga seotud liikmesriigi suhtes kohaldatavale korrale. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt nõukogu otsuse (EL) 2021/1764 (18) artiklile 85 võivad ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMTd) füüsilised isikud, organid ja institutsioonid saada liidu rahalist toetust vastavalt rahastu reeglitele ja eesmärkidele ning asjakohasel juhul ka ÜMTga seotud liikmesriigi suhtes kohaldatavale korrale.

| (27) | Taotlejate esitatud taotluste hindamisel peaks komisjon pöörama erilist tähelepanu sellele, kuidas need toetavad rahastu eesmärkide saavutamist. Eelkõige tuleks taotluste hindamisel aluseks võtta meetmete panus tootmisvõimsuse suurendamisse, selle kiiresse kasvu, reserveerimisse või ajakohastamisse ning ka asjaomaste töötajate ümberõppesse ja oskuste täiendamisse. Samuti tuleks hinnata seda, kuidas aitavad meetmed lühendada asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tellimuse täitmise aega, sealhulgas tellimuste prioriteetide muutmise mehhanismide kaudu, kindlaks teha ja kõrvaldada tarneahelates leiduvaid pudelikaelu ning suurendada tarneahelate vastupidavust piiriülese koostöö arendamise ja rakendamise kaudu asjaomastes tarneahelates tegutsevate ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate vahel. |
| --- | --- |

(27)

Taotlejate esitatud taotluste hindamisel peaks komisjon pöörama erilist tähelepanu sellele, kuidas need toetavad rahastu eesmärkide saavutamist. Eelkõige tuleks taotluste hindamisel aluseks võtta meetmete panus tootmisvõimsuse suurendamisse, selle kiiresse kasvu, reserveerimisse või ajakohastamisse ning ka asjaomaste töötajate ümberõppesse ja oskuste täiendamisse. Samuti tuleks hinnata seda, kuidas aitavad meetmed lühendada asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tellimuse täitmise aega, sealhulgas tellimuste prioriteetide muutmise mehhanismide kaudu, kindlaks teha ja kõrvaldada tarneahelates leiduvaid pudelikaelu ning suurendada tarneahelate vastupidavust piiriülese koostöö arendamise ja rakendamise kaudu asjaomastes tarneahelates tegutsevate ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate vahel.

| (28) | Liidu rahalise toetuse kavandamisel, andmisel ja rakendamisel peaks komisjon pöörama erilist tähelepanu selle tagamisele, et toetus ei kahjustaks konkurentsitingimusi siseturul. |
| --- | --- |

(28)

Liidu rahalise toetuse kavandamisel, andmisel ja rakendamisel peaks komisjon pöörama erilist tähelepanu selle tagamisele, et toetus ei kahjustaks konkurentsitingimusi siseturul.

| (29) | Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud kriis ei ole toonud esile mitte ainult puudusi liidu kaitsetööstuses, vaid on tekitanud probleeme ka kaitseotstarbeliste toodete siseturu toimimises. Praeguse geopoliitilise olukorra tulemusena on nõudlus tõepoolest märkimisväärselt suurenenud ja see mõjutab asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete ja nende komponentide tootmise ja müügiga seotud siseturu toimimist liidus. Kui mõned liikmesriigid on võtnud või tõenäoliselt võtavad meetmeid oma varude säilitamiseks riikliku julgeoleku huvides, siis teistel on raskusi juurdepääsul kaupadele, mida on vaja asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmiseks või soetamiseks. Mõnikord tekitavad raskused ühe tooraine või konkreetse komponendi hankimisel tõkkeid kogu tootmisahelas. Siseturu toimimise tagamiseks on vaja kooskõlastatult sätestada ühtlustatud normid asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tarnekindluse suurendamiseks. Kõnealused meetmed peaksid hõlmama loamenetluse kiirendamist ja hankemenetluse lihtsustamist. Kõnealused meetmed peaksid põhinema ELi toimimise lepingu artiklil 114. |
| --- | --- |

(29)

Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud kriis ei ole toonud esile mitte ainult puudusi liidu kaitsetööstuses, vaid on tekitanud probleeme ka kaitseotstarbeliste toodete siseturu toimimises. Praeguse geopoliitilise olukorra tulemusena on nõudlus tõepoolest märkimisväärselt suurenenud ja see mõjutab asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete ja nende komponentide tootmise ja müügiga seotud siseturu toimimist liidus. Kui mõned liikmesriigid on võtnud või tõenäoliselt võtavad meetmeid oma varude säilitamiseks riikliku julgeoleku huvides, siis teistel on raskusi juurdepääsul kaupadele, mida on vaja asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmiseks või soetamiseks. Mõnikord tekitavad raskused ühe tooraine või konkreetse komponendi hankimisel tõkkeid kogu tootmisahelas. Siseturu toimimise tagamiseks on vaja kooskõlastatult sätestada ühtlustatud normid asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tarnekindluse suurendamiseks. Kõnealused meetmed peaksid hõlmama loamenetluse kiirendamist ja hankemenetluse lihtsustamist. Kõnealused meetmed peaksid põhinema ELi toimimise lepingu artiklil 114.

| (30) | Pidades silmas asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tarnekindluse tähtsust, peaksid liikmesriigid tagama, et tootmisrajatiste planeerimise, ehitamise ja käitamisega, sisendite liidusisese veo ning asjaomaste lõpptoodete kvalifitseerimise ja sertifitseerimisega seotud haldustaotlusi menetletakse tõhusalt ja õigeks ajaks. |
| --- | --- |

(30)

Pidades silmas asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tarnekindluse tähtsust, peaksid liikmesriigid tagama, et tootmisrajatiste planeerimise, ehitamise ja käitamisega, sisendite liidusisese veo ning asjaomaste lõpptoodete kvalifitseerimise ja sertifitseerimisega seotud haldustaotlusi menetletakse tõhusalt ja õigeks ajaks.

| (31) | Üldise avaliku julgeoleku eesmärgi saavutamiseks on vaja, et asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmisega seotud rajatised valmiksid võimalikult kiiresti ja halduskoormus oleks samal ajal võimalikult väike. Seetõttu peaksid liikmesriigid käsitlema asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmisega seotud tehaste ja rajatiste kavandamise, ehitamise ja käitamisega seotud taotlusi võimalikult kiiresti. Konkreetse juhtumi puhul õiguslike huvide kaalumisel tuleks selliseid taotlusi eelistada. |
| --- | --- |

(31)

Üldise avaliku julgeoleku eesmärgi saavutamiseks on vaja, et asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmisega seotud rajatised valmiksid võimalikult kiiresti ja halduskoormus oleks samal ajal võimalikult väike. Seetõttu peaksid liikmesriigid käsitlema asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmisega seotud tehaste ja rajatiste kavandamise, ehitamise ja käitamisega seotud taotlusi võimalikult kiiresti. Konkreetse juhtumi puhul õiguslike huvide kaalumisel tuleks selliseid taotlusi eelistada.

| (32) | Pidades silmas käesoleva määruse eesmärki ja seonduvat kriisiolukorda ning selle vastuvõtmisega seotud erandlikke asjaolusid, peaksid liikmesriigid iga juhtumi puhul kaaluma riigisisese ja kohaldatava liidu õiguse kohaste kaitsealaste erandite kasutamist, kui nad leiavad, et selliste erandite tegemine lihtsustaks nimetatud eesmärgi saavutamist. See võib eelkõige puudutada keskkonna-, tervise- ja ohutusküsimusi käsitlevat liidu õigust, mis on hädavajalik inimeste tervise ja keskkonna kaitse parandamiseks ning kestliku ja ohutu arengu saavutamiseks. Nimetatud õiguse rakendamine võib aga tekitada ka regulatiivseid tõkkeid, mis vähendavad liidu kaitsetööstuse võimalusi suurendada kiiresti asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmist ja tarnimist. Liidu ja selle liikmesriikide ühine ülesanne on uurida kiiresti meetmeid, mida nad saaksid võtta võimalike takistuste ületamiseks. Ükski selline liidu, piirkonna või riigi tasandi meede ei tohiks kahjustada keskkonda, tervist ja ohutust. |
| --- | --- |

(32)

Pidades silmas käesoleva määruse eesmärki ja seonduvat kriisiolukorda ning selle vastuvõtmisega seotud erandlikke asjaolusid, peaksid liikmesriigid iga juhtumi puhul kaaluma riigisisese ja kohaldatava liidu õiguse kohaste kaitsealaste erandite kasutamist, kui nad leiavad, et selliste erandite tegemine lihtsustaks nimetatud eesmärgi saavutamist. See võib eelkõige puudutada keskkonna-, tervise- ja ohutusküsimusi käsitlevat liidu õigust, mis on hädavajalik inimeste tervise ja keskkonna kaitse parandamiseks ning kestliku ja ohutu arengu saavutamiseks. Nimetatud õiguse rakendamine võib aga tekitada ka regulatiivseid tõkkeid, mis vähendavad liidu kaitsetööstuse võimalusi suurendada kiiresti asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmist ja tarnimist. Liidu ja selle liikmesriikide ühine ülesanne on uurida kiiresti meetmeid, mida nad saaksid võtta võimalike takistuste ületamiseks. Ükski selline liidu, piirkonna või riigi tasandi meede ei tohiks kahjustada keskkonda, tervist ja ohutust.

| (33) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/81/EÜ (19) eesmärk on ühtlustada riigihankelepingute sõlmimise menetlusi kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas, seega täites liikmesriikide julgeolekunõudeid ja ELi toimimise lepingust tulenevaid kohustusi. Nimetatud direktiiv sisaldab eelkõige erisätteid, mis reguleerivad kriisist tingitud kiireloomulisi olukordi ning millega nähakse ette näiteks lühendatud tähtajad pakkumuste esitamiseks ja võimalus kasutada väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust. Praegusest laskemoona tarnekriisist tingitud äärmiselt kiireloomuline olukord võib aga olla vastuolus isegi nende sätetega juhul, kui kaks või enam liikmesriiki kavatsevad korraldada ühishanke. Mõnel juhul on ainus lahendus, mis tagab nende liikmesriikide julgeolekuhuvid, avada olemasolev raamleping sellistele liikmesriikide avaliku sektori / võrgustiku sektori hankijatele, kes ei olnud algselt selle osalised, kuigi seda võimalust ei olnud esialgses raamlepingus ette nähtud. |
| --- | --- |

(33)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/81/EÜ (19) eesmärk on ühtlustada riigihankelepingute sõlmimise menetlusi kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas, seega täites liikmesriikide julgeolekunõudeid ja ELi toimimise lepingust tulenevaid kohustusi. Nimetatud direktiiv sisaldab eelkõige erisätteid, mis reguleerivad kriisist tingitud kiireloomulisi olukordi ning millega nähakse ette näiteks lühendatud tähtajad pakkumuste esitamiseks ja võimalus kasutada väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust. Praegusest laskemoona tarnekriisist tingitud äärmiselt kiireloomuline olukord võib aga olla vastuolus isegi nende sätetega juhul, kui kaks või enam liikmesriiki kavatsevad korraldada ühishanke. Mõnel juhul on ainus lahendus, mis tagab nende liikmesriikide julgeolekuhuvid, avada olemasolev raamleping sellistele liikmesriikide avaliku sektori / võrgustiku sektori hankijatele, kes ei olnud algselt selle osalised, kuigi seda võimalust ei olnud esialgses raamlepingus ette nähtud.

| (34) | Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt peavad hankelepingu muudatused piirduma rangelt sellega, mis on antud olukorras tingimata vajalik, ning järgima samal ajal võimalikult suures ulatuses diskrimineerimiskeelu, läbipaistvuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid. Seega peaks olema võimalik teha erandeid direktiivist 2009/81/EÜ ja suurendada raamlepingus kindlaks määratud koguseid, avades selle samal ajal teiste liikmesriikide avaliku sektori / võrgustiku sektori hankijatele. Kõnealustele avaliku sektori / võrgustiku sektori hankijatele peaksid nende lisakoguste puhul olema tagatud samad tingimused kui algsele avaliku sektori / võrgustiku sektori hankijal, kes sõlmis esialgse raamlepingu. Sellistel juhtudel peaks avaliku sektori / võrgustiku sektori hankija lubama raamlepinguga ühineda kõigil ettevõtjatel, kes vastavad raamlepingu sõlmimiseks korraldatud hankemenetluses avaliku sektori / võrgustiku sektori hankija algselt kehtestatud tingimustele, sealhulgas direktiivi 2009/81/EÜ artiklites 39–46 osutatud kvalitatiivse valiku nõuetele. Lisaks tuleks võtta asjakohaseid läbipaistvusmeetmeid, et tagada kõigi potentsiaalselt huvitatud isikute teavitamine. Selleks et piirata nende muudatuste mõju siseturu sujuvale toimimisele ja vältida ebaproportsionaalseid konkurentsimoonutusi, peaks saama selliseid muudatusi raamlepingutes teha ainult kuni 30. juunini 2025. |
| --- | --- |

(34)

Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt peavad hankelepingu muudatused piirduma rangelt sellega, mis on antud olukorras tingimata vajalik, ning järgima samal ajal võimalikult suures ulatuses diskrimineerimiskeelu, läbipaistvuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid. Seega peaks olema võimalik teha erandeid direktiivist 2009/81/EÜ ja suurendada raamlepingus kindlaks määratud koguseid, avades selle samal ajal teiste liikmesriikide avaliku sektori / võrgustiku sektori hankijatele. Kõnealustele avaliku sektori / võrgustiku sektori hankijatele peaksid nende lisakoguste puhul olema tagatud samad tingimused kui algsele avaliku sektori / võrgustiku sektori hankijal, kes sõlmis esialgse raamlepingu. Sellistel juhtudel peaks avaliku sektori / võrgustiku sektori hankija lubama raamlepinguga ühineda kõigil ettevõtjatel, kes vastavad raamlepingu sõlmimiseks korraldatud hankemenetluses avaliku sektori / võrgustiku sektori hankija algselt kehtestatud tingimustele, sealhulgas direktiivi 2009/81/EÜ artiklites 39–46 osutatud kvalitatiivse valiku nõuetele. Lisaks tuleks võtta asjakohaseid läbipaistvusmeetmeid, et tagada kõigi potentsiaalselt huvitatud isikute teavitamine. Selleks et piirata nende muudatuste mõju siseturu sujuvale toimimisele ja vältida ebaproportsionaalseid konkurentsimoonutusi, peaks saama selliseid muudatusi raamlepingutes teha ainult kuni 30. juunini 2025.

| (35) | Selleks et olla konkurentsivõimeline, innovaatiline ja vastupidav ning suurendada oma tootmisvõimsust, peab Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisel ja tööstuslikul baasil olema juurdepääs nii avaliku kui ka erasektori rahastusele. Nagu on märgitud komisjoni 15. veebruari 2022. aasta teatises „Komisjoni panus Euroopa kaitsesse“, on liidu kestliku rahastamise algatused kooskõlas liidu jõupingutustega tagada Euroopa kaitsetööstusele piisav rahastus ja piisavad investeeringud. See tähendab, et liidu kestliku rahastamise raamistik ei takista investeerimist kaitsevaldkonna tegevustesse. Liidu kaitsetööstus panustab suurel määral liidu vastupanuvõimesse ja julgeolekusse ning seega ka rahu ja sotsiaalse kestlikkuse tagamisse. Liidu kestliku rahastamise poliitika meetmete raames loetakse, et sotsiaalse kestlikkuse nõuetega ei ole kooskõlas vastuolulised relvad, mille kohta on vastu võetud rahvusvahelised konventsioonid, millega keelatakse selliste relvade arendamine, tootmine, varude loomine, kasutamine, üleandmine ja tarnimine ning millele on alla kirjutanud liikmesriigid. Liidu kaitsetööstuse sektoris rakendavad liikmesriigid sõjaliste ja kahesuguse kasutusega kaupade veo ja ekspordi suhtes ranget õiguslikku kontrolli. Sellest perspektiivist annaks erasektorile tugeva märguande riikide ja Euroopa finantsasutuste (näiteks liikmesriikide tugipankade ja finantseerimisasutuste) lubadus Euroopa kaitsetööstust toetada. Euroopa Investeerimispank peaks muu majandusarengu ja avaliku poliitika, sealhulgas rohe- ja digipöörde rahastamise kõrval ning kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 309 ja oma põhikirjaga suurendama toetust Euroopa kaitsetööstusele ja ühishangetele lisaks senisele toetusele kahesuguse kasutusega projektide vallas, kui sellised investeeringud aitaksid selgelt kaasa strateegilise kompassi prioriteetide rakendamisele. |
| --- | --- |

(35)

Selleks et olla konkurentsivõimeline, innovaatiline ja vastupidav ning suurendada oma tootmisvõimsust, peab Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisel ja tööstuslikul baasil olema juurdepääs nii avaliku kui ka erasektori rahastusele. Nagu on märgitud komisjoni 15. veebruari 2022. aasta teatises „Komisjoni panus Euroopa kaitsesse“, on liidu kestliku rahastamise algatused kooskõlas liidu jõupingutustega tagada Euroopa kaitsetööstusele piisav rahastus ja piisavad investeeringud. See tähendab, et liidu kestliku rahastamise raamistik ei takista investeerimist kaitsevaldkonna tegevustesse. Liidu kaitsetööstus panustab suurel määral liidu vastupanuvõimesse ja julgeolekusse ning seega ka rahu ja sotsiaalse kestlikkuse tagamisse. Liidu kestliku rahastamise poliitika meetmete raames loetakse, et sotsiaalse kestlikkuse nõuetega ei ole kooskõlas vastuolulised relvad, mille kohta on vastu võetud rahvusvahelised konventsioonid, millega keelatakse selliste relvade arendamine, tootmine, varude loomine, kasutamine, üleandmine ja tarnimine ning millele on alla kirjutanud liikmesriigid. Liidu kaitsetööstuse sektoris rakendavad liikmesriigid sõjaliste ja kahesuguse kasutusega kaupade veo ja ekspordi suhtes ranget õiguslikku kontrolli. Sellest perspektiivist annaks erasektorile tugeva märguande riikide ja Euroopa finantsasutuste (näiteks liikmesriikide tugipankade ja finantseerimisasutuste) lubadus Euroopa kaitsetööstust toetada. Euroopa Investeerimispank peaks muu majandusarengu ja avaliku poliitika, sealhulgas rohe- ja digipöörde rahastamise kõrval ning kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 309 ja oma põhikirjaga suurendama toetust Euroopa kaitsetööstusele ja ühishangetele lisaks senisele toetusele kahesuguse kasutusega projektide vallas, kui sellised investeeringud aitaksid selgelt kaasa strateegilise kompassi prioriteetide rakendamisele.

| (36) | Asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete väärtusahelate ettevõtjatel peaks olema juurdepääs laenurahastusele, et kiirendada tootmisvõimsuse suurendamiseks vajalikke investeeringuid. Rahastu peaks parandama rahaliste vahendite kättesaadavust laskemoona ja rakette tootvate liidu ettevõtjate jaoks. Määrusega tuleks eelkõige tagada, et kõnealustele ettevõtjatele antaks samad tingimused, mida pakutakse muudele ettevõtjatele, hüvitades lisakulud, mis tekivad konkreetselt kaitsesektoris. |
| --- | --- |

(36)

Asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete väärtusahelate ettevõtjatel peaks olema juurdepääs laenurahastusele, et kiirendada tootmisvõimsuse suurendamiseks vajalikke investeeringuid. Rahastu peaks parandama rahaliste vahendite kättesaadavust laskemoona ja rakette tootvate liidu ettevõtjate jaoks. Määrusega tuleks eelkõige tagada, et kõnealustele ettevõtjatele antaks samad tingimused, mida pakutakse muudele ettevõtjatele, hüvitades lisakulud, mis tekivad konkreetselt kaitsesektoris.

| (37) | Osana investeeringute hõlbustamise meetmetest, mida nimetatakse kasvufondiks, peaks komisjon saama luua sihtotstarbelise rahastamisvahendi. Kasvufondi tuleks rakendada eelarve kaudse täitmise korras. Sellega seoses peaks komisjon tihedas koostöös oma rakenduspartneritega uurima, milline on kõige sobivam viis liidu eelarve võimendamiseks, et kaasata avaliku ja erasektori investeeringuid taotletava kiire tootmisvõimsuse kasvu toetuseks, näiteks luua Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/523 (20) loodud InvestEU fondi raames segarahastamisvahend. Kasvufondi tegevused peaksid toetama laskemoona ja rakettide sektori tootmise võimsuse suurendamist, pakkudes rahaliste vahendite parema kättesaadavuse võimalusi äriühingutele kogu väärtusahela ulatuses. |
| --- | --- |

(37)

Osana investeeringute hõlbustamise meetmetest, mida nimetatakse kasvufondiks, peaks komisjon saama luua sihtotstarbelise rahastamisvahendi. Kasvufondi tuleks rakendada eelarve kaudse täitmise korras. Sellega seoses peaks komisjon tihedas koostöös oma rakenduspartneritega uurima, milline on kõige sobivam viis liidu eelarve võimendamiseks, et kaasata avaliku ja erasektori investeeringuid taotletava kiire tootmisvõimsuse kasvu toetuseks, näiteks luua Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/523 (20) loodud InvestEU fondi raames segarahastamisvahend. Kasvufondi tegevused peaksid toetama laskemoona ja rakettide sektori tootmise võimsuse suurendamist, pakkudes rahaliste vahendite parema kättesaadavuse võimalusi äriühingutele kogu väärtusahela ulatuses.

| (38) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses tööprogrammi vastuvõtmise ning väljavalitud tegevuste rahastamiseks vajalike vahendite andmisega. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (21). |
| --- | --- |

(38)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses tööprogrammi vastuvõtmise ning väljavalitud tegevuste rahastamiseks vajalike vahendite andmisega. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (21).

| (39) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on julgeolekukriisi mõjule reageerimine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda pakutud meetmete ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(39)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on julgeolekukriisi mõjule reageerimine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda pakutud meetmete ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (40) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada, ilma et see mõjutaks liidu konkurentsireegleid, eelkõige ELi toimimise lepingu artikleid 101–109 ja neid artikleid jõustavaid õigusakte. |
| --- | --- |

(40)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada, ilma et see mõjutaks liidu konkurentsireegleid, eelkõige ELi toimimise lepingu artikleid 101–109 ja neid artikleid jõustavaid õigusakte.

| (41) | Vastavalt ELi lepingu artikli 41 lõikele 2 tuleb liidu eelarvevahenditest katta ELi lepingu V jaotise 2. peatüki rakendamiseks vajalikud tegevuskulud, välja arvatud sõjalise ja kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonideks vajalikud tegevuskulud. |
| --- | --- |

(41)

Vastavalt ELi lepingu artikli 41 lõikele 2 tuleb liidu eelarvevahenditest katta ELi lepingu V jaotise 2. peatüki rakendamiseks vajalikud tegevuskulud, välja arvatud sõjalise ja kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonideks vajalikud tegevuskulud.

| (42) | Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (22) punktidele 22 ja 23 tuleks käesolevat määrust hinnata teabe põhjal, mis on kogutud seirekorra alusel, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikides. Asjakohasel juhul võib niisugune kord sisaldada ka mõõdetavaid näitajaid, mille alusel koguda tõendeid käesoleva määruse mõju kohta kohapeal. Komisjon peaks tegema hiljemalt 30. juuniks 2024 käesoleva määruse hindamise, sealhulgas selleks, et esitada asjakohasel juhul ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks. |
| --- | --- |

(42)

Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (22) punktidele 22 ja 23 tuleks käesolevat määrust hinnata teabe põhjal, mis on kogutud seirekorra alusel, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikides. Asjakohasel juhul võib niisugune kord sisaldada ka mõõdetavaid näitajaid, mille alusel koguda tõendeid käesoleva määruse mõju kohta kohapeal. Komisjon peaks tegema hiljemalt 30. juuniks 2024 käesoleva määruse hindamise, sealhulgas selleks, et esitada asjakohasel juhul ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks.

| (43) | Võttes arvesse vahetut ohtu varustuskindlusele, mis tuleneb Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(43)

Võttes arvesse vahetut ohtu varustuskindlusele, mis tuleneb Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (44) | Käesoleva määruse kohaldamine ei tohiks mõjutada teatavate liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsepoliitika eripära, |
| --- | --- |

(44)

Käesoleva määruse kohaldamine ei tohiks mõjutada teatavate liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsepoliitika eripära,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse meetmed ja nähakse ette eelarve, mille eesmärk on kiiresti tugevdada Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi reageerimisvõimet ja suutlikkust, et tagada maa-maa-relvade moona ja suurtükimoona ning rakettide (edaspidi „asjaomased kaitseotstarbelised tooted“) õigeaegne kättesaadavus ja tarnimine, eelkõige järgmise abil:

| a) | tööstuse tugevdamise rahastu asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmiseks liidus, sealhulgas nende komponentide tarnimise kaudu (edaspidi „rahastu“); |
| --- | --- |

a)

tööstuse tugevdamise rahastu asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmiseks liidus, sealhulgas nende komponentide tarnimise kaudu (edaspidi „rahastu“);

| b) | mehhanismide, põhimõtete ja ajutiste normide kehtestamine, et asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete omandajatele oleks tagatud nende toodete õigeaegne ja püsiv kättesaadavus liidus. |
| --- | --- |

b)

mehhanismide, põhimõtete ja ajutiste normide kehtestamine, et asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete omandajatele oleks tagatud nende toodete õigeaegne ja püsiv kättesaadavus liidus.

Tuginedes artikli 23 kohaselt käesoleva määruse rakendamisel 30. juuniks 2024 saavutatud tulemuste hindamisele, eeskätt seoses julgeolekuolukorra muutumisega, võib komisjon kaaluda käesolevas määruses sätestatud meetmete kohaldamisaja pikendamise ja vastava lisaeelarve eraldamise võimalust.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „tooraine“ – asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmiseks vajalikud materjalid; |
| --- | --- |

1)

„tooraine“ – asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmiseks vajalikud materjalid;

| 2) | „pudelikael“ – tootmissüsteemi ummistus, mis peatab tootmise või aeglustab seda tunduvalt; |
| --- | --- |

2)

„pudelikael“ – tootmissüsteemi ummistus, mis peatab tootmise või aeglustab seda tunduvalt;

| 3) | „vahendite saaja“ – üksus, kellega on allkirjastatud rahastamisleping või kellele on teatatud rahastamisotsusest; |
| --- | --- |

3)

„vahendite saaja“ – üksus, kellega on allkirjastatud rahastamisleping või kellele on teatatud rahastamisotsusest;

| 4) | „taotleja“ – füüsiline isik või üksus, kes on esitanud taotluse toetuste andmise menetluses; |
| --- | --- |

4)

„taotleja“ – füüsiline isik või üksus, kes on esitanud taotluse toetuste andmise menetluses;

| 5) | „kontroll“ – võime otsustavalt mõjutada üksust kas otse või kaudselt ühe või mitme vahepealse üksuse kaudu; |
| --- | --- |

5)

„kontroll“ – võime otsustavalt mõjutada üksust kas otse või kaudselt ühe või mitme vahepealse üksuse kaudu;

| 6) | „juhtimisstruktuur“ – üksuse organ, mis on moodustatud vastavalt riigisisesele õigusele, mis annab asjakohasel juhul aru tegevjuhile ning millel on õigus määrata kindlaks üksuse strateegia, eesmärgid ja üldine suund ning mis teeb järelevalvet ja seiret üksuse juhtimisotsuste tegemise üle; |
| --- | --- |

6)

„juhtimisstruktuur“ – üksuse organ, mis on moodustatud vastavalt riigisisesele õigusele, mis annab asjakohasel juhul aru tegevjuhile ning millel on õigus määrata kindlaks üksuse strateegia, eesmärgid ja üldine suund ning mis teeb järelevalvet ja seiret üksuse juhtimisotsuste tegemise üle;

| 7) | „üksus“ – juriidiline isik, mis on asutatud ja juriidilise isikuna tunnustatud liidu, liikmesriigi või rahvusvahelise õiguse alusel, millel on juriidilise isiku staatus ning õigus tegutseda enda nimel, teostada õigusi ja kanda kohustusi, või finantsmääruse artikli 197 lõike 2 punktis c osutatud juriidilise isiku staatuseta üksus; |
| --- | --- |

7)

„üksus“ – juriidiline isik, mis on asutatud ja juriidilise isikuna tunnustatud liidu, liikmesriigi või rahvusvahelise õiguse alusel, millel on juriidilise isiku staatus ning õigus tegutseda enda nimel, teostada õigusi ja kanda kohustusi, või finantsmääruse artikli 197 lõike 2 punktis c osutatud juriidilise isiku staatuseta üksus;

| 8) | „salastatud teave“ – mis tahes vormis teave või materjal, mille loata avaldamine võib ühel või teisel määral kahjustada liidu või ühe või mitme liikmesriigi huve ning millel on ELi salastusmärge või sellele vastav salastusmärge vastavalt nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide kokkuleppele, mis käsitleb Euroopa Liidu huvides vahetatava salastatud teabe kaitset (23); |
| --- | --- |

8)

„salastatud teave“ – mis tahes vormis teave või materjal, mille loata avaldamine võib ühel või teisel määral kahjustada liidu või ühe või mitme liikmesriigi huve ning millel on ELi salastusmärge või sellele vastav salastusmärge vastavalt nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide kokkuleppele, mis käsitleb Euroopa Liidu huvides vahetatava salastatud teabe kaitset (23);

23

| 9) | „tundlik teave“ – teave ja andmed, mida peab kaitsma loata juurdepääsu või avaldamise eest liidu või liikmesriigi õiguses sätestatud kohustuste tõttu või selleks, et kaitsta füüsilise või juriidilise isiku privaatsust või turvalisust; |
| --- | --- |

9)

„tundlik teave“ – teave ja andmed, mida peab kaitsma loata juurdepääsu või avaldamise eest liidu või liikmesriigi õiguses sätestatud kohustuste tõttu või selleks, et kaitsta füüsilise või juriidilise isiku privaatsust või turvalisust;

| 10) | „mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksus“ – üksus, mille asukoht on mitteassotsieerunud kolmandas riigis, või üksus, mille asukoht on liidus või assotsieerunud riigis, aga mille juhtimisstruktuur asub mitteassotsieerunud kolmandas riigis; |
| --- | --- |

10)

„mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksus“ – üksus, mille asukoht on mitteassotsieerunud kolmandas riigis, või üksus, mille asukoht on liidus või assotsieerunud riigis, aga mille juhtimisstruktuur asub mitteassotsieerunud kolmandas riigis;

| 11) | „tellimuse täitmise aeg“ – ajavahemik alates tellimuse esitamisest kuni selle täitmiseni tootja poolt; |
| --- | --- |

11)

„tellimuse täitmise aeg“ – ajavahemik alates tellimuse esitamisest kuni selle täitmiseni tootja poolt;

| 12) | „asjaomased kaitseotstarbelised tooted“ – maa-maa-relvade moon ja suurtükimoon ning raketid; |
| --- | --- |

12)

„asjaomased kaitseotstarbelised tooted“ – maa-maa-relvade moon ja suurtükimoon ning raketid;

| 13) | „segarahastamistoiming“ – liidu eelarvest toetatav meede, sealhulgas finantsmääruse artikli 2 punktis 6 määratletud segarahastamisvahendi või -platvormi raames, milles kombineeritakse liidu eelarvest tagastamatus vormis antav toetus või rahastamisvahendid ning arengut rahastavate või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite tagastatavas vormis antav toetus; |
| --- | --- |

13)

„segarahastamistoiming“ – liidu eelarvest toetatav meede, sealhulgas finantsmääruse artikli 2 punktis 6 määratletud segarahastamisvahendi või -platvormi raames, milles kombineeritakse liidu eelarvest tagastamatus vormis antav toetus või rahastamisvahendid ning arengut rahastavate või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite tagastatavas vormis antav toetus;

| 14) | „kvaliteedimärgis“ – märgis, mis näitab, et rahastu konkursikutsele vastuseks esitatud taotlus on läbinud kõik tööprogrammis kindlaks määratud hindamiskünnised, kuid mida komisjon kõnealuse konkursi ebapiisava eelarve tõttu ei saa rahastada ning mis võib saada toetust muudest liidu või liikmesriikide rahastamisallikatest. |
| --- | --- |

14)

„kvaliteedimärgis“ – märgis, mis näitab, et rahastu konkursikutsele vastuseks esitatud taotlus on läbinud kõik tööprogrammis kindlaks määratud hindamiskünnised, kuid mida komisjon kõnealuse konkursi ebapiisava eelarve tõttu ei saa rahastada ning mis võib saada toetust muudest liidu või liikmesriikide rahastamisallikatest.

Artikkel 3

Rahastuga ühinenud kolmandad riigid

Rahastus võivad osaleda Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmed, kes on ühtlasi EMP liikmed, vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingus sätestatud tingimustele (edaspidi „assotsieerunud riigid“).

II PEATÜKK

RAHASTU

Artikkel 4

Rahastu eesmärgid

1.   Rahastu eesmärk on edendada Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi tõhusust ja konkurentsivõimet, et toetada asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmisvõimsuse suurendamist ja õigeaegset tarnimist tööstuse tugevdamise kaudu.

2.   Tööstuse tugevdamine seisneb eeskätt selles, et algatatakse ja kiirendatakse tööstuse kohanemist kiirete struktuursete muutustega, mis on tingitud selliste asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tarnekriisist, mis on vajalikud liikmesriikide ja Ukraina lahingumoona- ja raketivarude kiireks täiendamiseks. Selle hulka kuuluvad asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tarneahelate kohanemisvõime parandamine, tootmisvõimsuste loomine või suurendamine ning asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tellimuse täitmise aja lühenemine kogu liidus eeskätt läbi asjaomaste üksuste vahelise piiriülese koostöö tihendamise ja laiendamise.

Artikkel 5

Eelarve

1.   Rahastu rakendamise rahastamispakett ajavahemikul alates 25. juulist 2023 kuni 30. juunini 2025 on 500 miljonit eurot jooksevhindades.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rahastamispaketist võib kuni 50 miljonit eurot kasutada segarahastamistoiminguks artikliga 15 ette nähtud kasvufondi raames.

3.   Lõikes 1 osutatud rahastamispaketti võib kasutada ka rahastu rakendamiseks antava tehnilise ja haldusabi jaoks, näiteks ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevuseks, sealhulgas ettevõtte infotehnoloogiasüsteemide jaoks.

4.   Pikemalt kui ühe eelarveaasta vältel võetavate meetmetega kaasnevad eelarvelised kulukohustused võib jagada aastasteks osamakseteks mitmele aastale.

5.   Rahastu eelarvet võib vajaduse korral suurendada või kui käesoleva määruse kohaldamisaega pikendatakse vastavalt artikli 1 teisele lõigule.

Artikkel 6

Kumulatiivne ja alternatiivne rahastamine

1.   Rahastut rakendatakse koostoimes teiste liidu programmidega. Meede, mis on saanud toetust rahastu alusel, võib saada toetust ka mõnest muust liidu programmist, tingimusel et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Asjaomase liidu programmi reegleid kohaldatakse vastavalt selle osa suhtes, millega on meedet toetatud. Kumulatiivne rahastamine ei tohi ületada meetme rahastamiskõlblikke kogukulusid. Liidu eri programmidest saadud toetuse võib arvutada proportsionaalselt kooskõlas dokumentidega, milles on kindlaks määratud toetuse tingimused.

2.   Kvaliteedimärgise saamiseks peavad meetmed vastama kõigile järgmistele tingimustele:

| a) | neid on hinnatud rahastu konkursikutse alusel, |
| --- | --- |

a)

neid on hinnatud rahastu konkursikutse alusel,

| b) | need vastavad kõnealuse konkursikutsega ette nähtud kvaliteedi miinimumnõuetele ja |
| --- | --- |

b)

need vastavad kõnealuse konkursikutsega ette nähtud kvaliteedi miinimumnõuetele ja

| c) | neid ei saa eelarvepiirangute tõttu kõnealuse konkursikutse alusel rahastada. |
| --- | --- |

c)

neid ei saa eelarvepiirangute tõttu kõnealuse konkursikutse alusel rahastada.

3.   Kui liikmesriigid esitavad määruse (EL) 2021/241 kohaselt muudetud või uued taaste- ja vastupidavuskavad, võivad need sisaldada meetmeid, mis aitavad samuti kaasa rahastu eesmärkide saavutamisele, eeskätt meetmeid, mis on seotud rahastu raames konkursikutsele vastuseks esitatud taotlustega, millele on antud kvaliteedimärgis.

4.   Artikli 8 lõiget 5 kohaldatakse analoogia põhjal käesoleva artikli kohaselt rahastatavate meetmete suhtes.

Artikkel 7

Liidupoolse rahastamise vormid

1.   Rahastut rakendatakse eelarve otsese täitmise korras ja, mis puudutab käesoleva määruse artikliga 15 ette nähtud kasvufondi haldamist, eelarve kaudse täitmise korras koos finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktis c osutatud asutustega. Rahastust võib anda rahalist toetust kõigis finantsmäärusega kehtestatud vormides, sealhulgas segarahastamistoimingutes kasutatavate rahastamisvahendite vormis. Segarahastamistoimingud tehakse kooskõlas finantsmääruse X jaotisega, määrusega (EL) 2021/523 ja käesoleva määruse artikliga 15.

2.   Kui see on meetme rakendamiseks asjakohane ja vajalik, võib erandina finantsmääruse artikli 193 lõikest 2 anda rahalist toetust meetmetele, mida alustati enne meetme kohta taotluse esitamise kuupäeva, tingimusel et meedet ei alustatud enne 20. märtsi 2023 ja seda ei viidud lõpule enne toetuslepingu allkirjastamist.

Artikkel 8

Rahastamiskõlblikud meetmed

1.   Rahastamiskõlblikud on üksnes meetmed, millega täidetakse artiklis 4 sätestatud eesmärke.

2.   Rahastust saavad toetust meetmed, mis käsitlevad kindlakstehtud pudelikaelu tootmisvõimsuses ja tarneahelates, et kindlustada asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmine ja seda kiirendada eesmärgiga tagada nende toodete tulemuslik tarnimine ja õigeaegne kättesaadavus.

3.   Rahastamiskõlblikud meetmed peavad olema seotud ühe või mitme järgmise tegevusega ning puudutama ainult asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete, sealhulgas täielikult nende tootmiseks kavandatud või kasutatavate komponentide ja vastava tooraine tootmist:

| a) | asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete ning, juhul kui neid komponente ja toorainet kasutatakse otsese sisendina asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmiseks, ka nende komponentide ja vastava tooraine tootmisvõimsuse optimeerimine, laiendamine, ajakohastamine, täiustamine või kasutusotstarbe muutmine või uue tootmisvõimsuse loomine, eelkõige tootmisvõimsuse suurendamiseks või tellimuse täitmise aja lühendamiseks, sealhulgas vajalike tööpinkide ja muude vajalike sisendite hankimise või soetamise teel; |
| --- | --- |

a)

asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete ning, juhul kui neid komponente ja toorainet kasutatakse otsese sisendina asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmiseks, ka nende komponentide ja vastava tooraine tootmisvõimsuse optimeerimine, laiendamine, ajakohastamine, täiustamine või kasutusotstarbe muutmine või uue tootmisvõimsuse loomine, eelkõige tootmisvõimsuse suurendamiseks või tellimuse täitmise aja lühendamiseks, sealhulgas vajalike tööpinkide ja muude vajalike sisendite hankimise või soetamise teel;

| b) | piiriüleste tööstuspartnerluste loomine, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluse või muus tööstuskoostöö vormis, tööstuse ühistegevuses, mille hulka kuuluvad tegevused, mille eesmärk on koordineerida komponentide ja vastava tooraine hankimist või reserveerimist, kui neid komponente ja toorainet kasutatakse otsese sisendina asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmiseks, samuti koordineerida tootmisvõimsust ja tootmiskavasid; |
| --- | --- |

b)

piiriüleste tööstuspartnerluste loomine, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluse või muus tööstuskoostöö vormis, tööstuse ühistegevuses, mille hulka kuuluvad tegevused, mille eesmärk on koordineerida komponentide ja vastava tooraine hankimist või reserveerimist, kui neid komponente ja toorainet kasutatakse otsese sisendina asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmiseks, samuti koordineerida tootmisvõimsust ja tootmiskavasid;

| c) | asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete ning, juhul kui neid komponente ja toorainet kasutatakse otsese sisendina asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmiseks, nende komponentide ja vastava tooraine reserveeritud tootmisvõimsuse lisamahu loomine ja kasutusele võtmine vastavalt tellitud või kavandatud tootmismahtudele; |
| --- | --- |

c)

asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete ning, juhul kui neid komponente ja toorainet kasutatakse otsese sisendina asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmiseks, nende komponentide ja vastava tooraine reserveeritud tootmisvõimsuse lisamahu loomine ja kasutusele võtmine vastavalt tellitud või kavandatud tootmismahtudele;

| d) | asjakohaste kaitseotstarbeliste toodete, sealhulgas taristu katsetamine ja kohasel juhul sertifitseerimine, et tooted ei aeguks kiiresti ja lõppkasutajad saaksid neid kasutada; |
| --- | --- |

d)

asjakohaste kaitseotstarbeliste toodete, sealhulgas taristu katsetamine ja kohasel juhul sertifitseerimine, et tooted ei aeguks kiiresti ja lõppkasutajad saaksid neid kasutada;

| e) | töötajate koolitamine, ümberõpe või oskuste täiendamine seoses punktides a–d osutatud tegevustega; |
| --- | --- |

e)

töötajate koolitamine, ümberõpe või oskuste täiendamine seoses punktides a–d osutatud tegevustega;

| f) | asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmise või kättesaadavaks tegemisega tegelevatele ettevõtjatele rahastuse paremini kättesaadavaks tegemine, hüvitades konkreetselt kaitsetööstuse sektoris tekkivad lisakulud investeeringute puhul, mis on seotud punktides a–e osutatud tegevustega. |
| --- | --- |

f)

asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmise või kättesaadavaks tegemisega tegelevatele ettevõtjatele rahastuse paremini kättesaadavaks tegemine, hüvitades konkreetselt kaitsetööstuse sektoris tekkivad lisakulud investeeringute puhul, mis on seotud punktides a–e osutatud tegevustega.

4.   Rahastust ei saa rahastada järgmisi kulusid:

| a) | meetmed, mis on seotud kohaldatava rahvusvahelise õigusega keelatud kaupade tootmise või teenuste osutamisega; |
| --- | --- |

a)

meetmed, mis on seotud kohaldatava rahvusvahelise õigusega keelatud kaupade tootmise või teenuste osutamisega;

| b) | meetmed, mis on seotud selliste autonoomsete surmavate relvade tootmisega, mille üle puudub inimeste vastu suunatud rünnakutes sihtmärkide valimisel ja ründeotsuse tegemisel tegelik inimkontroll; |
| --- | --- |

b)

meetmed, mis on seotud selliste autonoomsete surmavate relvade tootmisega, mille üle puudub inimeste vastu suunatud rünnakutes sihtmärkide valimisel ja ründeotsuse tegemisel tegelik inimkontroll;

| c) | meetmed või nende osad, mida juba rahastatakse täielikult muudest avaliku või erasektori allikatest; |
| --- | --- |

c)

meetmed või nende osad, mida juba rahastatakse täielikult muudest avaliku või erasektori allikatest;

5.   Vahendite saajatega lepingute sõlmimisel tagab komisjon, et rahastust rahastatakse üksnes tegevusi, mis edendavad ainult asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete, sealhulgas täielikult nende tootmiseks kavandatud või kasutatavate komponentide ja vastava tooraine tootmist.

Artikkel 9

Rahastamise määr

1.   Rahastust rahastatakse kuni 35 % rahastamiskõlbliku meetme rahastamiskõlblikest kuludest, mis on seotud asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmisvõimsusega, ning kuni 40 % rahastamiskõlbliku meetme rahastamiskõlblikest kuludest, mis on seotud komponentide ja tooraine tootmisvõimsusega, kui need on ette nähtud või neid kasutatakse täielikult asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmiseks.

2.   Erandina lõikest 1 võib meetme suhtes kohaldada suuremat rahastamismäära 10 täiendava protsendipunkti võrra, kui sellega täidetakse üks järgmistest kriteeriumidest:

| a) | kui taotlejad tõendavad, et nad panustavad uue piiriülese koostöö alustamisse liikmesriikides või assotsieerunud riikides asuvate üksuste vahel, nagu on kirjeldatud artikli 8 lõike 3 punktis b; |
| --- | --- |

a)

kui taotlejad tõendavad, et nad panustavad uue piiriülese koostöö alustamisse liikmesriikides või assotsieerunud riikides asuvate üksuste vahel, nagu on kirjeldatud artikli 8 lõike 3 punktis b;

| b) | kui taotlejad võtavad kohustuse käsitleda meetme kestuse jooksul prioriteetsena tellimusi, mis tulenevad






  i) | vähemalt kolme liikmesriigi või assotsieerunud riigi asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete ühishankest või |
| --- | --- | --- |

b)

kui taotlejad võtavad kohustuse käsitleda meetme kestuse jooksul prioriteetsena tellimusi, mis tulenevad

i)

vähemalt kolme liikmesriigi või assotsieerunud riigi asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete ühishankest või

| ii) | vähemalt ühe liikmesriigi hankest, kui neid asjaomaseid kaitseotstarbelisi tooteid hangitakse Ukrainasse toimetamiseks, või |
| --- | --- |

ii)

vähemalt ühe liikmesriigi hankest, kui neid asjaomaseid kaitseotstarbelisi tooteid hangitakse Ukrainasse toimetamiseks, või

| c) | kui vahendite saaja on liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuv VKE või keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja või kui enamik konsortsiumis osalevatest vahendite saajatest on liikmesriikides või assotsieerunud riikides asuvad VKEd või keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad. |
| --- | --- |

c)

kui vahendite saaja on liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuv VKE või keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja või kui enamik konsortsiumis osalevatest vahendite saajatest on liikmesriikides või assotsieerunud riikides asuvad VKEd või keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad.

Esimese lõigu punktis b osutatud kohustus kohaldub kõigi selliste toodete hangete suhtes, mis saavad rahastust otsest või kaudset toetust.

Esimeses lõigus osutatud suurendatud rahastamismääraks määratakse 10 täiendava protsendipunkti ka juhul, kui täidetud on rohkem kui üks kõnealuse lõigu punktides a, b ja c sätestatud kriteeriumidest.

Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võib rahastust antav toetus katta kuni 100 % artikli 8 lõike 3 punktis f osutatud tegevuse rahastamiskõlblikest kuludest.

3.   Vahendite saajad peavad tõendama, et meetme need kulud, mida ei kata liidu toetus, kaetakse muudest rahastamisallikatest.

Artikkel 10

Toetuskõlblikud üksused

1.   Meetmes osalevad rahastust toetust saavad vahendite saajad on avalik-õiguslikud või eraõiguslikud üksused, kelle asukoht ja juhtimisstruktuurid asuvad liidus või assotsieerunud riigis. Kõnealused vahendite saajad ei tohi olla mitteassotsieerunud kolmanda riigi või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontrolli all või teise võimalusena peab nende suhtes olema tehtud taustauuring määruse (EL) 2019/452 tähenduses ja vajaduse korral kohaldatud leevendusmeetmeid, võttes arvesse käesoleva määruse artiklis 4 osutatud eesmärke.

2.   Liidus või assotsieerunud riigis asuv ettevõtja, kes on mitteassotsieerunud kolmanda riigi või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontrolli all ja kelle suhtes ei ole tehtud taustauuringut määruse (EL) 2019/452 tähenduses ja vajaduse korral kohaldatud leevendusmeetmeid, saab olla rahastust toetatavas meetmes osalev vahendite saaja üksnes juhul, kui komisjonile antakse tagatised, mille on riigisiseste menetluste kohaselt heaks kiitnud liikmesriik või assotsieerunud riik, kus üksus asub.

Tagatised peavad andma kindluse, et üksuse osalemine meetmes ei ole vastuolus liidu ega selle liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsehuvidega, mis on kindlaks määratud ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames kooskõlas ELi lepingu V jaotisega, ega käesoleva määruse artiklis 4 sätestatud eesmärkidega.

Tagatistest peab eeskätt nähtuma, et meetme elluviimiseks on võetud abinõusid, millega tagatakse, et

| a) | vahendite saajal on võimalik meedet ellu viia ja tulemusi saavutada ilma, et seataks piiranguid seoses tema meetme eesmärgil vajamineva taristu, rajatiste, varade, ressursside, intellektuaalomandi või oskusteabega või piiranguid, mis kahjustataks tema suutlikkust ja standardeid, mida on vaja meetme elluviimiseks, ning |
| --- | --- |

a)

vahendite saajal on võimalik meedet ellu viia ja tulemusi saavutada ilma, et seataks piiranguid seoses tema meetme eesmärgil vajamineva taristu, rajatiste, varade, ressursside, intellektuaalomandi või oskusteabega või piiranguid, mis kahjustataks tema suutlikkust ja standardeid, mida on vaja meetme elluviimiseks, ning

| b) | mitteassotsieerunud kolmandal riigil või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksusel puudub juurdepääs meetmega seotud tundlikule või salastatud teabele ning meetmes osalevad töötajad ja muud isikud on asjakohasel juhul läbinud liikmesriigi või assotsieerunud riigi julgeolekukontrolli. |
| --- | --- |

b)

mitteassotsieerunud kolmandal riigil või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksusel puudub juurdepääs meetmega seotud tundlikule või salastatud teabele ning meetmes osalevad töötajad ja muud isikud on asjakohasel juhul läbinud liikmesriigi või assotsieerunud riigi julgeolekukontrolli.

3.   Kui ettevõtja asukohaks olev liikmesriik või assotsieerunud riik peab seda asjakohaseks, võib anda lisatagatisi.

4.   Liikmesriigid esitavad komisjonile teate käesoleva artikli lõikes 1 osutatud määruse (EL) 2019/452 tähenduses kohaldatud leevendusmeetmete või käesoleva artikli lõikes 2 osutatud tagatiste kohta. Lisateave kohaldatud leevendusmeetmete või tagatiste kohta tehakse komisjonile kättesaadavaks taotluse korral. Komisjon teavitab artiklis 16 osutatud komiteed kõigist käesoleva lõike kohaselt esitatud teadetest.

5.   Meetmes osalevate vahendite saajate taristu, rajatised, vara ja ressursid, mida kasutatakse rahastust toetatava meetme jaoks, peavad kogu meetme kestuse ajal asuma liikmesriigi või assotsieerunud riigi territooriumil.

6.   Rahastust ei toetata rahaliselt selliste asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmisvõimsuse suurendamist, mille suhtes kehtib mitteassotsieerunud kolmanda riigi või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse piirang, mis piirab liikmesriikide võimalust tooteid kasutada. Vahendite saaja teeb kõik endast oleneva tagamaks, et rahastust rahastatav meede võimaldab toodangu tarnimist Ukrainale.

Artikkel 11

Hindamiskriteeriumid

Taotleja esitatud taotlusi hinnatakse ühe või mitme järgmise kriteeriumi alusel, millega mõõdetakse asjaomaste meetmete panust tööstuse tugevdamisse eesmärgiga suurendada Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi tõhusust ja üldist konkurentsivõimet seoses asjaomaste kaitseotstarbeliste toodetega:

| a) | tootmisvõimsuse suurenemine liidus: meede aitab kaasa tootmisvõimsuse suurendamisele, kasvatamisele või reserveerimisele, ajakohastamisele või valdkonna töötajate ümberõppele ja oskuste täiendamisele; |
| --- | --- |

a)

tootmisvõimsuse suurenemine liidus: meede aitab kaasa tootmisvõimsuse suurendamisele, kasvatamisele või reserveerimisele, ajakohastamisele või valdkonna töötajate ümberõppele ja oskuste täiendamisele;

| b) | tellimuse täitmise aja lühenemine: meede aitab kaasa hangete kaudu väljendatud nõudluse õigeaegsele rahuldamisele, pidades silmas tellimuse täitmise aja lühenemist, muuhulgas tellimuste prioriteetide muutmise kaudu; |
| --- | --- |

b)

tellimuse täitmise aja lühenemine: meede aitab kaasa hangete kaudu väljendatud nõudluse õigeaegsele rahuldamisele, pidades silmas tellimuse täitmise aja lühenemist, muuhulgas tellimuste prioriteetide muutmise kaudu;

| c) | pudelikaelade kõrvaldamine hankimises ja tootmises: meede aitab kaasa (tooraine ja muu sisendi) hankimises või tootmises (tootmisvõime) tekkinud pudelikaelte kiirele kindlakstegemisele ning kiirele ja püsivale kõrvaldamisele; |
| --- | --- |

c)

pudelikaelade kõrvaldamine hankimises ja tootmises: meede aitab kaasa (tooraine ja muu sisendi) hankimises või tootmises (tootmisvõime) tekkinud pudelikaelte kiirele kindlakstegemisele ning kiirele ja püsivale kõrvaldamisele;

| d) | vastupanuvõime piiriülese koostöö kaudu: meede aitab kaasa piiriülese koostöö arendamisele ja rakendamisele selliste ettevõtjate vahel, kelle asukoht on eri liikmesriikides või assotsieerunud riikides, eelkõige VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate vahel, kes osalevad meetmes olulisel määral kas vahendite saajana, alltöövõtjana või tarneahela muu ettevõtjana; |
| --- | --- |

d)

vastupanuvõime piiriülese koostöö kaudu: meede aitab kaasa piiriülese koostöö arendamisele ja rakendamisele selliste ettevõtjate vahel, kelle asukoht on eri liikmesriikides või assotsieerunud riikides, eelkõige VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate vahel, kes osalevad meetmes olulisel määral kas vahendite saajana, alltöövõtjana või tarneahela muu ettevõtjana;

| e) | hangete toetamine: taotlejad näitavad seost meetme ja uute tellimuste vahel, mis tulenevad asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete ühishankest, milles osalevad vähemalt kolm liikmesriiki või assotsieerunud riiki, eriti kui hange tehakse liidu raamistikus; |
| --- | --- |

e)

hangete toetamine: taotlejad näitavad seost meetme ja uute tellimuste vahel, mis tulenevad asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete ühishankest, milles osalevad vähemalt kolm liikmesriiki või assotsieerunud riiki, eriti kui hange tehakse liidu raamistikus;

| f) | meetme rakenduskava kvaliteet, võttes muu hulgas arvesse protsesse ja seiret. |
| --- | --- |

f)

meetme rakenduskava kvaliteet, võttes muu hulgas arvesse protsesse ja seiret.

Komisjon annab käesoleva määruse kohased rahalised vahendid rakendusaktidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 12

Tööprogramm

1.   Rahastut rakendatakse finantsmääruse artiklis 110 osutatud tööprogrammi kaudu. Tööprogrammis esitatakse asjakohasel juhul segarahastamistoiminguteks ette nähtud kogusumma.

2.   Tööprogrammis nähakse ette rahastamisprioriteedid, võttes arvesse kaitsevaldkonna ühishangete rakkerühma tööd.

3.   Komisjon võtab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tööprogrammi vastu rakendusaktiga. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

III PEATÜKK

VARUSTUSKINDLUS

Artikkel 13

Loamenetluse kiirendamine, et tagada asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete õigeaegne kättesaadavus ja tarnimine

1.   Liikmesriigid tagavad, et tootmisrajatiste planeerimise, ehitamise ja käitamisega, sisendite liidusisese veo ning lõpptoodete kvalifitseerimise ja sertifitseerimisega seotud haldustaotlusi menetletakse tõhusalt ja õigeks ajaks. Selleks tagavad kõik asjaomased riigi ametiasutused, et neid taotlusi menetletakse nii kiiresti, kui see on õiguslikult võimalik.

2.   Liikmesriigid tagavad, et konkreetse juhtumi puhul õiguslike huvide kaalumisel eelistatakse planeerimis- ja loamenetluses asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmiseks mõeldud tehaste ja rajatiste ehitamist ja käitamist.

Artikkel 14

Ühishangete korraldamise hõlbustamine praeguse laskemoonatarnete kriisi ajal

1.   Kui vähemalt kaks liikmesriiki sõlmivad kokkuleppe asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete ühiseks hankimiseks ja Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud kriisist tuleneva olukorra äärmise kiireloomulisuse tõttu ei ole võimalik järgida direktiivis 2009/81/EÜ sätestatud raamlepingu sõlmimise korda, võib kohaldada käesolevas artiklis sätestatud norme.

2.   Erandina direktiivi 2009/81/EÜ artikli 29 lõike 2 teisest lõigust võib avaliku sektori / võrgustiku sektori hankija muuta kehtivat raamlepingut, mis on sõlmitud mõnda kõnealuse direktiivi artikliga 25 ette nähtud menetlust järgides, nii et raamlepingu sätteid võib kohaldada selliste avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijate suhtes, kes ei olnud algselt raamlepingu osalised.

3.   Erandina direktiivi 2009/81/EÜ artikli 29 lõike 2 kolmandast lõigust võib avaliku sektori / võrgustiku sektori hankija oluliselt muuta kehtiva raamlepinguga ette nähtud koguseid ulatuses, milles see on rangelt vajalik käesoleva artikli lõike 2 kohaldamiseks. Kui kehtiva raamlepinguga kindlaks määratud koguseid muudetakse oluliselt käesoleva lõike kohaselt, antakse ettevõtjale, kes vastab raamlepingu sõlmimiseks korraldatud hankemenetluses avaliku sektori / võrgustiku sektori hankija poolt algselt kehtestatud tingimustele, sealhulgas direktiivi 2009/81/EÜ artiklites 39–46 osutatud kvalitatiivse valiku nõuetele, võimalus raamlepinguga ühineda. Avaliku sektori / võrgustiku sektori hankija annab selle võimaluse Euroopa Liidu Teatajas avaldatud ad hoc-teatega.

4.   Diskrimineerimiskeelu põhimõtet kohaldatakse lõigetes 2 ja 3 osutatud raamlepingute suhtes seoses täiendavate kogustega ning eeskätt lõikes 1 osutatud liikmesriikide avaliku sektori / võrgustiku sektori hankijate vahelistes suhetes.

5.   Avaliku sektori / võrgustiku sektori hankijad, kes on lepingut muutnud käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud juhtudel, avaldavad Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teate. Teated avaldatakse direktiivi 2009/81/EÜ artikliga 32 ettenähtud korras.

6.   Avaliku sektori / võrgustiku sektori hankijad ei tohi käesolevat artiklit kuritarvitada ega kohaldada seda viisil, mis tõkestab, piirab või moonutab konkurentsi.

7.   Käesoleva artikli kohaseid muudatusi raamlepingutes saab teha kuni 30. juunini 2025.

IV PEATÜKK

RAHASTUSE SUHTES KOHALDATAVAD ERISÄTTED

Artikkel 15

Kasvufond

1.   Selleks, et võimendada ja kiirendada investeeringuid, mida on vaja tootmisvõimsuse suurendamiseks, ning maandada nendega seotud riske, võib luua segarahastamisvahendi (edaspidi „kasvufond“).

2.   Kasvufondiga taotletavad erieesmärgid on järgmised:

| a) | parandada liidu eelarvest tehtavate kulutuste võimendavat mõju ja saavutada erasektori rahastamise ligimeelitamisel suurem mitmekordistav mõju; |
| --- | --- |

a)

parandada liidu eelarvest tehtavate kulutuste võimendavat mõju ja saavutada erasektori rahastamise ligimeelitamisel suurem mitmekordistav mõju;

| b) | toetada ettevõtjaid, kellel on raskusi rahastamisele juurdepääsuga, ning tegeleda vajadusega toetada liidu kaitsetööstuse vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

b)

toetada ettevõtjaid, kellel on raskusi rahastamisele juurdepääsuga, ning tegeleda vajadusega toetada liidu kaitsetööstuse vastupanuvõimet;

| c) | kiirendada investeeringuid asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmise valdkonnas ning võimendada nii avaliku kui ka erasektori rahastamist, suurendades samal ajal varustuskindlust kogu liidu kaitsetööstuse väärtusahelas; |
| --- | --- |

c)

kiirendada investeeringuid asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tootmise valdkonnas ning võimendada nii avaliku kui ka erasektori rahastamist, suurendades samal ajal varustuskindlust kogu liidu kaitsetööstuse väärtusahelas;

| d) | parandada rahastuse kättesaadavust investeeringute puhul, mis on seotud artikli 8 lõike 3 punktides a–e osutatud tegevustega. |
| --- | --- |

d)

parandada rahastuse kättesaadavust investeeringute puhul, mis on seotud artikli 8 lõike 3 punktides a–e osutatud tegevustega.

V PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 16

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   EDA kutsutakse osalema vaatlejana, et ta saaks esitada oma seisukohti ja pakkuda oskusteavet. Samuti kutsutakse komitee tööd abistama Euroopa välisteenistus.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

Artikkel 17

Salastatud teave

1.   Komisjon kaitseb käesoleva määruse rakendamisega seoses saadud salastatud teavet kooskõlas julgeolekunormidega, mis on sätestatud komisjoni otsuses (EL, Euratom) 2015/444 (24).

2.   Selleks et hõlbustada tundliku ja salastatud teabe vahetamist komisjoni, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, EDA ning liikmesriikide ja asjakohasel juhul nende üksuste vahel, kelle suhtes kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud meetmeid, kasutab komisjon olemasolevat turvalist teabevahetussüsteemi või loob uue süsteemi. Teabevahetussüsteemi puhul võetakse arvesse liikmesriikide julgeolekunorme.

Artikkel 18

Teabe konfidentsiaalsus ja töötlemine

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel saadud teavet kasutatakse üksnes sel eesmärgil, milleks seda taotleti.

2.   Liikmesriigid ja komisjon tagavad kaubandus- ja ärisaladuste ning muu käesoleva määruse kohaldamise käigus saadud ja koostatud tundliku ja salastatud teabe kaitse vastavalt liidu ja liikmesriigi õigusele.

3.   Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et käesoleva määruse alusel esitatud või vahetatud konfidentsiaalse teabe salastatuse taset ei alandata ning salastatust ei kustutata ilma andmete looja eelneva kirjaliku nõusolekuta.

4.   Komisjon ei jaga teavet viisil, mis võimaldab üksuse kindlaks teha, kui see võib tekitada üksusele ärilist või mainekahju või paljastada kaubandussaladusi.

Artikkel 19

Isikuandmete kaitse

1.   Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (25) ja direktiivi 2002/58/EÜ (26) alusel ega komisjoni ja asjakohasel juhul muude liidu institutsioonide, organite ja asutuste kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (27) alusel, kui nad täidavad oma ülesandeid.

2.   Isikuandmeid töödeldakse ja edastatakse ainult juhul, kui see on rangelt vajalik käesoleva määruse eesmärkide täitmiseks. Sellistel juhtudel kohaldatakse vastavalt olukorrale määrust (EL) 2016/679 või (EL) 2018/1725.

3.   Kui isikuandmete töötlemine ei ole käesoleva määrusega kehtestatud mehhanismide rakendamiseks rangelt vajalik, muudetakse isikuandmed anonüümseks, nii et andmesubjekti ei ole võimalik kindlaks teha.

Artikkel 20

Auditid

Liidu toetuse kasutamise auditid, mille on teinud isikud või üksused, sealhulgas muud isikud või üksused kui need, kes on saanud selleks volituse liidu institutsioonidelt, organitelt, ametitelt või asutustelt, võetakse finantsmääruse artikli 127 kohaselt üldise kindluse aluseks. Kontrollikoda kontrollib liidu kõikide tulude ja kulude raamatupidamiskontosid vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 287.

Artikkel 21

Liidu finantshuvide kaitse

Kui assotsieerunud riik osaleb rahastus Euroopa Majanduspiirkonna lepingu kohaselt vastu võetud otsuse alusel, annab assotsieerunud riik vastutavale eelarvevahendite käsutajale, OLAFile ja kontrollikojale vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks. OLAFi puhul hõlmavad need õigused õigust korraldada juurdlusi, sealhulgas teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, nagu on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 883/2013.

Artikkel 22

Teave, teabevahetus ja avalikustamine

1.   Liidu rahaliste vahendite saajad märgivad ära nende vahendite päritolu ja tagavad liidu rahastamise nähtavuse eriti meetmete ja nende tulemuste tutvustamisel, andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat, tulemuslikku, sisulist ja proportsionaalset suunatud teavet.

2.   Komisjon rakendab rahastu, rahastu raames võetud meetmete ja saavutatud tulemustega seotud teabe- ja teavitamismeetmeid.

3.   Rahastule eraldatud rahaliste vahenditega panustatakse liidu poliitiliste prioriteetide edastamisse institutsioonilistes sõnumites niivõrd, kuivõrd need prioriteedid on seotud artiklis 4 osutatud eesmärkidega.

4.   Rahastule eraldatud rahaliste vahenditega võidakse kaasa aidata teabe levitamise, kontaktide loomise ja teadlikkuse suurendamise ürituste korraldamisele, eelkõige kui nende eesmärk on avada tarneahelaid, et edendada VKEde piiriülest osalemist.

Artikkel 23

Hindamine

1.   Komisjon koostab 30. juuniks 2024 aruande, milles hinnatakse käesolevas määruses sätestatud meetmete rakendamist ja nende tulemusi ning võimalust pikendada nende kohaldamisaega ja näha ette nende rahastamine eeskätt seoses julgeolekuolukorra muutumisega. Hindamisaruanne tugineb konsultatsioonidele liikmesriikide ja peamiste sidusrühmadega ning edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

2.   Hindamisaruannet arvesse võttes võib komisjon esitada ettepanekuid käesoleva määruse asjakohaste muudatuste kohta, eelkõige selleks, et jätkata püsivate, asjaomaste kaitseotstarbeliste toodete tarnimisega seotud riskide käsitlemist.

Artikkel 24

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse kuni 30. juunini 2025. See ei mõjuta käesoleva määruse kohaselt algatatud meetmete jätkumist või muutmist ega liidu finantshuvide kaitseks vajalikke meetmeid.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuli 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

P. NAVARRO RÍOS

---

(1)  
  14. juuni 2023. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 13. juuli 2023. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 20. juuli 2023. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

3

(4)  
  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1058, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (ELT L 231, 30.6.2021, lk 60).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

8

(9)  Nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsus (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (ELT L 424, 15.12.2020, lk 1).

9

(10)  Nõukogu 14. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2094, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu COVID-19 kriisi järgse taastumise toetuseks (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 23).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

11

(12)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

12

(13)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

13

(14)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (ELT L 198, 28.7.2017, lk 29).

15

(16)  
  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/452, millega luuakse liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik (ELT L 79 I, 21.3.2019, lk 1).

17

(18)  Nõukogu 5. oktoobri 2021. aasta otsus (EL) 2021/1764 ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta, sealhulgas ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelised suhted (otsus ÜMTde, sealhulgas Gröönimaa assotsieerimise kohta) (ELT L 355, 7.10.2021, lk 6).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (ELT L 216, 20.8.2009, lk 76).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (ELT L 107, 26.3.2021, lk 30).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

21

(22)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

22

(23)  
  ELT C 202, 8.7.2011, lk 13.

23

(24)  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

27

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 24.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 185/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 185/26

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) 2023/1526,

16. mai 2023,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL seoses erandiga, mis hõlmab plii kasutamist termostabilisaatorina polüvinüülkloriidis, mida kasutatakse alusmaterjalina in vitro diagnostika meditsiiniseadmete andurites

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2011/65/EL artikli 4 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmed ei sisalda kõnealuse direktiivi II lisas loetletud ohtlikke aineid. Seda piirangut ei kohaldata nimetatud direktiivi IV lisas loetletud erandlike kasutusviiside puhul. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2011/65/EL artikli 4 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmed ei sisalda kõnealuse direktiivi II lisas loetletud ohtlikke aineid. Seda piirangut ei kohaldata nimetatud direktiivi IV lisas loetletud erandlike kasutusviiside puhul.

| (2) | Elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriad, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2011/65/EL, on loetletud kõnealuse direktiivi I lisas. |
| --- | --- |

(2)

Elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriad, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2011/65/EL, on loetletud kõnealuse direktiivi I lisas.

| (3) | Plii on piiratud kasutusega aine, mis on kantud direktiivi 2011/65/EL II lisa loetellu. |
| --- | --- |

(3)

Plii on piiratud kasutusega aine, mis on kantud direktiivi 2011/65/EL II lisa loetellu.

| (4) | Komisjon sai 1. detsembril 2021 direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 3 kohase taotluse kanda kõnealuse direktiivi IV lisa loetellu erand plii kasutamiseks termostabilisaatorina polüvinüülkloriidis, mida kasutatakse alusmaterjalina in vitro diagnostika meditsiiniseadmete andurites (edaspidi „taotletud erand“). |
| --- | --- |

(4)

Komisjon sai 1. detsembril 2021 direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 3 kohase taotluse kanda kõnealuse direktiivi IV lisa loetellu erand plii kasutamiseks termostabilisaatorina polüvinüülkloriidis, mida kasutatakse alusmaterjalina in vitro diagnostika meditsiiniseadmete andurites (edaspidi „taotletud erand“).

| (5) | Taotletud erandis kirjeldatud in vitro diagnostika meditsiiniseadmed kuuluvad direktiivi 2011/65/EL I lisas nimetatud 8. kategooriasse „meditsiiniseadmed“. |
| --- | --- |

(5)

Taotletud erandis kirjeldatud in vitro diagnostika meditsiiniseadmed kuuluvad direktiivi 2011/65/EL I lisas nimetatud 8. kategooriasse „meditsiiniseadmed“.

| (6) | Taotletud erandi hindamiseks viidi läbi tehniline ja teaduslik uuring (2). Hindamine hõlmas direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikega 7 nõutud konsulteerimist sidusrühmadega. Nende konsultatsioonide käigus laekunud märkused tehti spetsiaalsel veebisaidil üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(6)

Taotletud erandi hindamiseks viidi läbi tehniline ja teaduslik uuring (2). Hindamine hõlmas direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikega 7 nõutud konsulteerimist sidusrühmadega. Nende konsultatsioonide käigus laekunud märkused tehti spetsiaalsel veebisaidil üldsusele kättesaadavaks.

| (7) | Taotletud erandi hindamisel jõuti järeldusele, et plii asendamine konkreetsetes andurites ei ole veel lõpule viidud. Asendusainete olemasolu kõnealuste konkreetsete seadmete jaoks ei ole tagatud, kuna praegused plii asendajad ei ole kõikide näitajate (näiteks kreatiniini ja vere uurealämmastiku) puhul usaldusväärsed või nendega saavutatav täpsus on selliste näitajate puhul väike. Peale selle jõuti hindamise tulemusena järeldusele, et taotletud erandi tegemata jätmine mõjutaks negatiivselt tervishoiuteenuseid. |
| --- | --- |

(7)

Taotletud erandi hindamisel jõuti järeldusele, et plii asendamine konkreetsetes andurites ei ole veel lõpule viidud. Asendusainete olemasolu kõnealuste konkreetsete seadmete jaoks ei ole tagatud, kuna praegused plii asendajad ei ole kõikide näitajate (näiteks kreatiniini ja vere uurealämmastiku) puhul usaldusväärsed või nendega saavutatav täpsus on selliste näitajate puhul väike. Peale selle jõuti hindamise tulemusena järeldusele, et taotletud erandi tegemata jätmine mõjutaks negatiivselt tervishoiuteenuseid.

| (8) | Seega vastab taotletud erand vähemalt ühele direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 1 punktis a sätestatud asjakohasele tingimusele, sest eranditaotluse kohase konkreetse kasutusviisi puhul ei ole asendusainete usaldusväärsus tagatud. Samuti võetakse arvesse erandi tegemata jätmise negatiivset üldmõju keskkonnale, tervisele ja tarbijaohutusele, samuti selle sotsiaal-majanduslikku mõju. |
| --- | --- |

(8)

Seega vastab taotletud erand vähemalt ühele direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 1 punktis a sätestatud asjakohasele tingimusele, sest eranditaotluse kohase konkreetse kasutusviisi puhul ei ole asendusainete usaldusväärsus tagatud. Samuti võetakse arvesse erandi tegemata jätmise negatiivset üldmõju keskkonnale, tervisele ja tarbijaohutusele, samuti selle sotsiaal-majanduslikku mõju.

| (9) | Taotletud erand on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (3) ning selle tegemisega ei nõrgendata seega nimetatud määruse kohast keskkonna- ja tervisekaitset. |
| --- | --- |

(9)

Taotletud erand on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (3) ning selle tegemisega ei nõrgendata seega nimetatud määruse kohast keskkonna- ja tervisekaitset.

| (10) | Seega on asjakohane lisada taotletud erandi tegemiseks direktiivi 2011/65/EL IV lisasse kõnealune kasutusviis, mis on seotud 8. kategooriasse kuuluvate elektri- ja elektroonikaseadmetega. |
| --- | --- |

(10)

Seega on asjakohane lisada taotletud erandi tegemiseks direktiivi 2011/65/EL IV lisasse kõnealune kasutusviis, mis on seotud 8. kategooriasse kuuluvate elektri- ja elektroonikaseadmetega.

| (11) | Tulenevalt plii asendajate eeldatavast kättesaadavusest erandiga hõlmatud kasutusviisi jaoks ning polüvinüülkloriidis sisalduva plii suhtes määrusega (EÜ) nr 1907/2006 ette nähtavatest võimalikest tulevastest piirangutest on vaja kehtestada kõnealune erand piiratud kehtivusajaga kuni 31. detsembrini 2023. See kehtivusaeg nähakse ette vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 2 esimesele lõigule. |
| --- | --- |

(11)

Tulenevalt plii asendajate eeldatavast kättesaadavusest erandiga hõlmatud kasutusviisi jaoks ning polüvinüülkloriidis sisalduva plii suhtes määrusega (EÜ) nr 1907/2006 ette nähtavatest võimalikest tulevastest piirangutest on vaja kehtestada kõnealune erand piiratud kehtivusajaga kuni 31. detsembrini 2023. See kehtivusaeg nähakse ette vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 2 esimesele lõigule.

| (12) | Seepärast tuleks direktiivi 2011/65/EL vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks direktiivi 2011/65/EL vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt XX.XX.XXX. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates YY.XX.XXX.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

(2)  
  „Study to assess request for one (-1-) exemption, for lead as a thermal stabilizer in polyvinyl chloride (PVC) used as base material in amperometric, potentiometric and conductometric electrochemical sensors which are used in in-vitro diagnostic medical devices for the analysis of creatinine and blood urea nitrogen (BUN) in whole blood, in Annex IV of Directive 2011/65/EU (Pack 26)“ („Uuring, milles hinnatakse taotlust direktiivi 2011/65/EL IV lisasse kantava ühe (1) erandi tegemiseks seoses plii kui termostabilisaatori kasutamisega polüvinüülkloriidis (PVC), mida kasutatakse täisveres sisalduva kreatiniini ja vere uurealämmastiku (BUN) analüüsimiseks ette nähtud in vitro diagnostika meditsiiniseadmete amperomeetrilistes, potentsiomeetrilistes ja konduktomeetrilistes elektrokeemilistes andurites alusmaterjalina (26. pakett)“).

2

in vitro

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

3

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse kanne 41a:

| „41a. | Plii termostabilisaatorina polüvinüülkloriidis (PVC), mida kasutatakse täisveres sisalduva kreatiniini ja vere uurealämmastiku analüüsimiseks ette nähtud in vitro diagnostika meditsiiniseadmete amperomeetrilistes, potentsiomeetrilistes ja konduktomeetrilistes elektrokeemilistes andurites alusmaterjalina.
  Kohaldatakse 8. kategooria suhtes; kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2023.“ |
| --- | --- |

„41a.

Kohaldatakse 8. kategooria suhtes; kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2023.“

---

OTSUSED

| 24.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 185/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 185/30

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/1527,

20. juuli 2023,

millega pikendatakse Kosovosse (1) nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi ning muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/1135

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 33 ja artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu leppis 4. veebruaril 2008 kokku nimetada ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Kosovos (edaspidi „ELi eriesindaja“). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu leppis 4. veebruaril 2008 kokku nimetada ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Kosovos (edaspidi „ELi eriesindaja“).

| (2) | Nõukogu võttis 30. juulil 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/1135, (2) millega nimetatakse Tomáš SZUNYOG ELi eriesindajaks Kosovos. Nimetatud ELi eriesindaja volitusi on pikendatud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/1194 (3) ning need lõppevad 31. augustil 2023. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 30. juulil 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/1135, (2) millega nimetatakse Tomáš SZUNYOG ELi eriesindajaks Kosovos. Nimetatud ELi eriesindaja volitusi on pikendatud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/1194 (3) ning need lõppevad 31. augustil 2023.

| (3) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 12 kuu võrra ning kehtestada tuleks uus lähtesumma ajavahemikuks 1. septembrist 2023 kuni 31. augustini 2024. |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 12 kuu võrra ning kehtestada tuleks uus lähtesumma ajavahemikuks 1. septembrist 2023 kuni 31. augustini 2024.

| (4) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust (ÜVJP) 2020/1135 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Euroopa Liidu eriesindaja
  Kosovosse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja Tomáš SZUNYOGI volitusi pikendatakse kuni 31. augustini 2024. Nõukogu võib poliitika- ja julgeolekukomitee hinnangule tuginedes ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja“) ettepaneku põhjal otsustada, et ELi eriesindaja volitused lõpetatakse varem.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Kosovosse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja Tomáš SZUNYOGI volitusi pikendatakse kuni 31. augustini 2024. Nõukogu võib poliitika- ja julgeolekukomitee hinnangule tuginedes ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja“) ettepaneku põhjal otsustada, et ELi eriesindaja volitused lõpetatakse varem.“

| 2) | Artikli 5 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

  „ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. septembrist 2023 kuni 31. augustini 2024 on 2 850 000 eurot.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 5 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. septembrist 2023 kuni 31. augustini 2024 on 2 850 000 eurot.“

| 3) | Artikli 14 teine lause asendatakse järgmisega:

  „ELi eriesindaja esitab nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile korrapäraselt eduaruanded ning 31. maiks 2024 lõpliku täieliku aruande volituste täitmise kohta.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 14 teine lause asendatakse järgmisega:

„ELi eriesindaja esitab nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile korrapäraselt eduaruanded ning 31. maiks 2024 lõpliku täieliku aruande volituste täitmise kohta.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 20. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

1

(2)  Nõukogu 30. juuli 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/1135, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Kosovos (ELT L 247, 31.7.2020, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 19. juuli 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/1194, millega pikendatakse Kosovosse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi ning muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/1135 (ELT L 258, 20.7.2021, lk 48).

3

---

| 24.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 185/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 185/32

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/1528,

20. juuli 2023,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2018/907, millega pikendatakse Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 33 ja artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu leppis 7. juulil 2003 kokku Euroopa Liidu eriesindaja (edaspidi „ELi eriesindaja“) nimetamises Lõuna-Kaukaasiasse. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu leppis 7. juulil 2003 kokku Euroopa Liidu eriesindaja (edaspidi „ELi eriesindaja“) nimetamises Lõuna-Kaukaasiasse.

| (2) | Nõukogu võttis 13. novembril 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/2071, (1) millega nimetati Toivo KLAAR ELi eriesindajaks Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks. Nimetatud ELi eriesindaja volitusi on seejärel pikendatud, viimati nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/1237, (2) ning need lõppevad 31. augustil 2023. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. novembril 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/2071, (1) millega nimetati Toivo KLAAR ELi eriesindajaks Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks. Nimetatud ELi eriesindaja volitusi on seejärel pikendatud, viimati nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/1237, (2) ning need lõppevad 31. augustil 2023.

| (3) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 12 kuu võrra ning kehtestada tuleks uus lähtesumma ajavahemikuks 1. septembrist 2023 kuni 31. augustini 2024. |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 12 kuu võrra ning kehtestada tuleks uus lähtesumma ajavahemikuks 1. septembrist 2023 kuni 31. augustini 2024.

| (4) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust (ÜVJP) 2018/907 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Euroopa Liidu eriesindaja
  Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks (Lõuna-Kaukaasia) nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja (edaspidi „ELi eriesindaja“) Toivo KLAARi volitusi pikendatakse kuni 31. augustini 2024. Nõukogu võib poliitika- ja julgeolekukomitee hinnangule tuginedes ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) ettepaneku põhjal otsustada, et ELi eriesindaja volitused lõpetatakse varem.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks (Lõuna-Kaukaasia) nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja (edaspidi „ELi eriesindaja“) Toivo KLAARi volitusi pikendatakse kuni 31. augustini 2024. Nõukogu võib poliitika- ja julgeolekukomitee hinnangule tuginedes ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) ettepaneku põhjal otsustada, et ELi eriesindaja volitused lõpetatakse varem.“

| 2) | Artikli 5 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

  „ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. septembrist 2023 kuni 31. augustini 2024 ette nähtud lähtesumma on 2 763 000 eurot.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 5 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. septembrist 2023 kuni 31. augustini 2024 ette nähtud lähtesumma on 2 763 000 eurot.“

| 3) | Artikli 14 esimese lõigu teine lause asendatakse järgmisega:

  „ELi eriesindaja esitab nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile regulaarseid eduaruandeid ning lõpliku täieliku aruande volituste täitmise kohta 31. maiks 2024.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 14 esimese lõigu teine lause asendatakse järgmisega:

„ELi eriesindaja esitab nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile regulaarseid eduaruandeid ning lõpliku täieliku aruande volituste täitmise kohta 31. maiks 2024.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle vastuvõtmist.

Brüssel, 20. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 13. novembri 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/2071, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks (ELT L 295, 14.11.2017, lk 55).

1

(2)  Nõukogu 18. juuli 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/1237, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2018/907, millega pikendatakse Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (ELT L 190, 19.7.2022, lk 125).

2

---