# Eiropas Savienības L 207/2023

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 207 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 66. gadagājums2023. gada 22. augusts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 207

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

66. gadagājums2023. gada 22. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1647 (2023. gada 21. augusts), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1648 (2023. gada 21. augusts), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam | 41 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1649 (2023. gada 21. augusts), ar ko sāk izmeklēšanu par antidempinga pasākumu, kuri ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/1930 noteikti Krievijas izcelsmes bērza saplākšņa importam, iespējamo apiešanu, kas notiek, importējot no Turcijas un Kazahstānas nosūtītu bērza saplāksni, neatkarīgi no tā, vai tam ir deklarēta Turcijas un Kazahstānas izcelsme, un uz bērza saplākšņa, kas nosūtīts no Turcijas un Kazahstānas, importu attiecina reģistrāciju | 77 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1647 (2023. gada 21. augusts), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1648 (2023. gada 21. augusts), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam

41

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1649 (2023. gada 21. augusts), ar ko sāk izmeklēšanu par antidempinga pasākumu, kuri ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/1930 noteikti Krievijas izcelsmes bērza saplākšņa importam, iespējamo apiešanu, kas notiek, importējot no Turcijas un Kazahstānas nosūtītu bērza saplāksni, neatkarīgi no tā, vai tam ir deklarēta Turcijas un Kazahstānas izcelsme, un uz bērza saplākšņa, kas nosūtīts no Turcijas un Kazahstānas, importu attiecina reģistrāciju

77

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 22.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 207/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1647

(2023. gada 21. augusts),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 18. pantu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Kompensācijas pasākumi konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam sākotnēji tika noteikti 2011. gadā ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 425/2011 (2) (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, tiek saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”. |
| --- | --- |

(1)

Kompensācijas pasākumi konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam sākotnēji tika noteikti 2011. gadā ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 425/2011 (2) (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, tiek saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”.

2

| (2) | Sākotnējo pasākumu ietvaros atsevišķi minēto eksportētāju importam tika noteikts ad valorem nodoklis ar likmi 4 %–12 % (valsts mērogā piemērojot 12 % atlikušo maksājuma likmi). |
| --- | --- |

(2)

Sākotnējo pasākumu ietvaros atsevišķi minēto eksportētāju importam tika noteikts ad valorem nodoklis ar likmi 4 %–12 % (valsts mērogā piemērojot 12 % atlikušo maksājuma likmi).

ad valorem

| (3) | Pēc antidempinga izmeklēšanas Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 451/2011 (3) noteica arī galīgo antidempinga maksājumu konkrēta ĶTR izcelsmes krītotā papīra importam. |
| --- | --- |

(3)

Pēc antidempinga izmeklēšanas Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 451/2011 (3) noteica arī galīgo antidempinga maksājumu konkrēta ĶTR izcelsmes krītotā papīra importam.

3

| (4) | Pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1037 (“pamatregula”) 18. pantu 2017. gada 4. jūlijā Komisija ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1187 (4) (“termiņbeigu pārskatīšanas regula”) pagarināja sākotnējās izmeklēšanas rezultātā noteiktos pasākumus vēl par pieciem gadiem. |
| --- | --- |

(4)

Pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1037 (“pamatregula”) 18. pantu 2017. gada 4. jūlijā Komisija ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1187 (4) (“termiņbeigu pārskatīšanas regula”) pagarināja sākotnējās izmeklēšanas rezultātā noteiktos pasākumus vēl par pieciem gadiem.

4

| (5) | Pašlaik ir spēkā kompensācijas maksājumi no 4 % līdz 12 %. |
| --- | --- |

(5)

Pašlaik ir spēkā kompensācijas maksājumi no 4 % līdz 12 %.

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (6) | Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo konkrēta ĶTR izcelsmes krītotā papīra importam noteikto kompensācijas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5), Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pieprasījumu sākt termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 18. pantam. |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo konkrēta ĶTR izcelsmes krītotā papīra importam noteikto kompensācijas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5), Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pieprasījumu sākt termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 18. pantam.

5

| (7) | Pieprasījumu 2022. gada 31. martā iesniedza pieci Savienības ražotāji (Arctic Paper Grycksbo AB, Burgo Group SpA, Fedrigoni SpA, Lecta Group un Sappi Europe SA) (kopā saukti “pieprasījuma iesniedzēji”) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no krītotā papīra kopējā ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(7)

Pieprasījumu 2022. gada 31. martā iesniedza pieci Savienības ražotāji (Arctic Paper Grycksbo AB, Burgo Group SpA, Fedrigoni SpA, Lecta Group un Sappi Europe SA) (kopā saukti “pieprasījuma iesniedzēji”) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no krītotā papīra kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

Arctic Paper Grycksbo AB

Burgo Group SpA

Fedrigoni SpA

Lecta Group

Sappi Europe SA

| (8) | Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties subsidēšana un atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(8)

Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties subsidēšana un atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (9) | Pēc tam, kad Komisija bija konstatējusi, ka pastāv pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, 2022. gada 30. jūnijā tā uzsāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz pasākumiem, kuri noteikti par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes konkrēta krītotā papīra importu Savienībā saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6) publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu(“paziņojums par procedūras sākšanu”). Ņemot vērā pamatregulas 18. panta 2. punktu, Komisija sagatavoja memorandu par pierādījumu pietiekamību, kurā ietverts Komisijas novērtējums par visiem tās rīcībā esošajiem pierādījumiem, uz kuru pamata tika sākta šī izmeklēšana. Memorands atrodams lietas materiālos, kuri pieejami ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(9)

Pēc tam, kad Komisija bija konstatējusi, ka pastāv pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, 2022. gada 30. jūnijā tā uzsāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz pasākumiem, kuri noteikti par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes konkrēta krītotā papīra importu Savienībā saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6) publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu(“paziņojums par procedūras sākšanu”). Ņemot vērā pamatregulas 18. panta 2. punktu, Komisija sagatavoja memorandu par pierādījumu pietiekamību, kurā ietverts Komisijas novērtējums par visiem tās rīcībā esošajiem pierādījumiem, uz kuru pamata tika sākta šī izmeklēšana. Memorands atrodams lietas materiālos, kuri pieejami ieinteresētajām personām.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

6

| (10) | Pirms termiņbeigu pārskatīšanas sākšanas saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu Komisija paziņoja Ķīnas valdībai (“ĶV”), ka tā ir saņēmusi atbilstīgi dokumentētu pārskatīšanas pieprasījumu, un aicināja ĶV uz apspriešanos, kuras mērķis būtu noskaidrot situāciju attiecībā uz pārskatīšanas pieprasījuma saturu un panākt abpusēji pieņemamu risinājumu. Tomēr atbilde no ĶV netika saņemta. |
| --- | --- |

(10)

Pirms termiņbeigu pārskatīšanas sākšanas saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu Komisija paziņoja Ķīnas valdībai (“ĶV”), ka tā ir saņēmusi atbilstīgi dokumentētu pārskatīšanas pieprasījumu, un aicināja ĶV uz apspriešanos, kuras mērķis būtu noskaidrot situāciju attiecībā uz pārskatīšanas pieprasījuma saturu un panākt abpusēji pieņemamu risinājumu. Tomēr atbilde no ĶV netika saņemta.

1.4.   Atsevišķa antidempinga pārskatīšanas izmeklēšana

Atsevišķa antidempinga pārskatīšanas izmeklēšana

| (11) | Ar paziņojumu, kas 2022. gada 30. jūnijā (7) publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Komisija paziņoja arī, ka, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) 11. panta 2. punktu (8), sāk termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz galīgajiem antidempinga pasākumiem, kas ir spēkā attiecībā uz konkrētu ĶTR izcelsmes krītotā papīra importu. |
| --- | --- |

(11)

Ar paziņojumu, kas 2022. gada 30. jūnijā (7) publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Komisija paziņoja arī, ka, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) 11. panta 2. punktu (8), sāk termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz galīgajiem antidempinga pasākumiem, kas ir spēkā attiecībā uz konkrētu ĶTR izcelsmes krītotā papīra importu.

7

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

8

1.5.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (12) | Subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra periodu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, aptvēra laikposmu no 2018. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(12)

Subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra periodu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, aptvēra laikposmu no 2018. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.6.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (13) | Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Bez tam Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja Savienības ražošanas nozari, zināmos ražotājus eksportētājus un Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) valdību un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(13)

Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Bez tam Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja Savienības ražošanas nozari, zināmos ražotājus eksportētājus un Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) valdību un aicināja tos piedalīties.

| (14) | Paralēli, uzsākot izmeklēšanu, Komisija tiešsaistē publicēja anketas ražotājiem eksportētājiem, nesaistītiem importētājiem, lietotājiem un Savienības ražotājiem. Tā arī nosūtīja makroekonomisko datu anketu sūdzības iesniedzējiem. Anketas arī tika darītas pieejamas nesaistītiem importētājiem un lietotājiem Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (9). |
| --- | --- |

(14)

Paralēli, uzsākot izmeklēšanu, Komisija tiešsaistē publicēja anketas ražotājiem eksportētājiem, nesaistītiem importētājiem, lietotājiem un Savienības ražotājiem. Tā arī nosūtīja makroekonomisko datu anketu sūdzības iesniedzējiem. Anketas arī tika darītas pieejamas nesaistītiem importētājiem un lietotājiem Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (9).

9

| (15) | Visas personas tika aicinātas termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. |
| --- | --- |

(15)

Visas personas tika aicinātas termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

1.7.   Atlase

Atlase

1.7.1.   Ražotāju eksportētāju atlase ĶTR

Ražotāju eksportētāju atlase ĶTR

| (16) | Paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ražotāju eksportētāju izlasi saskaņā ar pamatregulas 27. pantu. |
| --- | --- |

(16)

Paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ražotāju eksportētāju izlasi saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

| (17) | Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Neviens ražotājs eksportētājs nepieteicās. |
| --- | --- |

(17)

Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Neviens ražotājs eksportētājs nepieteicās.

| (18) | Turklāt Komisija lūdza ĶTR pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. Tomēr atbilde netika sniegta. |
| --- | --- |

(18)

Turklāt Komisija lūdza ĶTR pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. Tomēr atbilde netika sniegta.

| (19) | Komisija tāpēc informēja ĶTR iestādes, ka, ņemot vērā nesadarbošanos, subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās pārbaudē tā ir iecerējusi izmantot pieejamos faktus, kā tas paredzēts pamatregulas 28. pantā. ĶTR iestādes neatbildēja. |
| --- | --- |

(19)

Komisija tāpēc informēja ĶTR iestādes, ka, ņemot vērā nesadarbošanos, subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās pārbaudē tā ir iecerējusi izmantot pieejamos faktus, kā tas paredzēts pamatregulas 28. pantā. ĶTR iestādes neatbildēja.

1.7.2.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (20) | Paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisku izlasi. Komisija to izveidoja, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā laikā no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji veidoja aptuveni 41 % no līdzīgā ražojuma aplēstā kopējā ražošanas apjoma Savienībā un 37 % no līdzīgā ražojuma aplēstā pārdošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Par provizorisko izlasi nekādas piezīmes netika saņemtas, un līdz ar to provizoriskā izlase tika apstiprināta. Izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. |
| --- | --- |

(20)

Paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisku izlasi. Komisija to izveidoja, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā laikā no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji veidoja aptuveni 41 % no līdzīgā ražojuma aplēstā kopējā ražošanas apjoma Savienībā un 37 % no līdzīgā ražojuma aplēstā pārdošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Par provizorisko izlasi nekādas piezīmes netika saņemtas, un līdz ar to provizoriskā izlase tika apstiprināta. Izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

1.7.3.   Nesaistīto importētāju atlase

Nesaistīto importētāju atlase

| (21) | Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Tomēr neviens importētājs ar Komisiju nesadarbojās un nesniedza pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

(21)

Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Tomēr neviens importētājs ar Komisiju nesadarbojās un nesniedza pieprasīto informāciju.

1.8.   Anketas un pārbaudes apmeklējumi

Anketas un pārbaudes apmeklējumi

| (22) | Komisija nosūtīja anketu Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”). Atbildes uz anketas jautājumiem netika saņemtas. |
| --- | --- |

(22)

Komisija nosūtīja anketu Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”). Atbildes uz anketas jautājumiem netika saņemtas.

| (23) | Komisija nosūtīja anketas trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Procedūras sākšanas dienā tādas pašas anketas arī tika publiskotas Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (10). Turklāt Komisija pieprasījuma iesniedzējiem nosūtīja makroekonomisko datu anketu. Anketas arī tika darītas pieejamas nesaistītiem importētājiem un lietotājiem tajā pašā Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (11). |
| --- | --- |

(23)

Komisija nosūtīja anketas trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Procedūras sākšanas dienā tādas pašas anketas arī tika publiskotas Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (10). Turklāt Komisija pieprasījuma iesniedzējiem nosūtīja makroekonomisko datu anketu. Anketas arī tika darītas pieejamas nesaistītiem importētājiem un lietotājiem tajā pašā Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (11).

10

11

| (24) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no minētajiem trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Turklāt pieprasījuma iesniedzēji Komisijai iesniedza makroekonomiskos datus. Atbildes netika saņemtas no neviena nesaistītā importētāja. Izmeklēšanas laikā atbildes uz anketas jautājumiem neiesniedza un nepieteicās neviens lietotājs. |
| --- | --- |

(24)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no minētajiem trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Turklāt pieprasījuma iesniedzēji Komisijai iesniedza makroekonomiskos datus. Atbildes netika saņemtas no neviena nesaistītā importētāja. Izmeklēšanas laikā atbildes uz anketas jautājumiem neiesniedza un nepieteicās neviens lietotājs.

| (25) | Komisija pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsidēšanas un kaitējuma Savienības interesēm turpināšanās un atkārtošanās iespējamību. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos Savienības uzņēmumos: | Savienības ražotāji:






  — | Sappi Europe SA Briselē, Beļģijā, kas pārstāv Sappi Gratkorn GmbH (Austrija), |
| --- | --- | --- | --- |

(25)

Komisija pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsidēšanas un kaitējuma Savienības interesēm turpināšanās un atkārtošanās iespējamību. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos Savienības uzņēmumos:

Savienības ražotāji:

—

Sappi Europe SA Briselē, Beļģijā, kas pārstāv Sappi Gratkorn GmbH (Austrija),

Sappi Europe SA

Sappi Gratkorn GmbH

| — | Burgo Group S.p.A. (Itālija), |
| --- | --- |

—

Burgo Group S.p.A. (Itālija),

Burgo Group S.p.A.

| — | Condat SAS (Lecta grupas uzņēmums) (Francija). |
| --- | --- |

—

Condat SAS (Lecta grupas uzņēmums) (Francija).

Condat SAS

Lecta

1.9.   Informācijas izpaušana

Informācijas izpaušana

| (26) | Komisija 2023. gada 14. jūnijā publiskoja būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija paredzējusi noteikt kompensācijas maksājumus. Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. |
| --- | --- |

(26)

Komisija 2023. gada 14. jūnijā publiskoja būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija paredzējusi noteikt kompensācijas maksājumus. Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju.

2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS, ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS, ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

2.1.   Pārskatāmais ražojums

Pārskatāmais ražojums

| (27) | Pārskatāmais ražojums ir tāds pats ražojums kā sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, proti, konkrēts krītotais papīrs, kas ir papīrs vai kartons ar pārklājumu uz vienas vai abām pusēm (izņemot kraftpapīru vai kraftkartonu) loksnēs vai ruļļos, kā svars ir vienāds ar vai pārsniedz 70 g/m2, bet nepārsniedz 400 g/m2, baltuma pakāpe ir lielāka par 84 (mērījumi saskaņā ar standartu ISO 2470-1). |
| --- | --- |

(27)

Pārskatāmais ražojums ir tāds pats ražojums kā sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, proti, konkrēts krītotais papīrs, kas ir papīrs vai kartons ar pārklājumu uz vienas vai abām pusēm (izņemot kraftpapīru vai kraftkartonu) loksnēs vai ruļļos, kā svars ir vienāds ar vai pārsniedz 70 g/m2, bet nepārsniedz 400 g/m2, baltuma pakāpe ir lielāka par 84 (mērījumi saskaņā ar standartu ISO 2470-1).

2

2

ISO

| (28) | Pārskatāmais ražojums neietver:






  — | ruļļus, kas izmantojami ruļļpadeves presēs. Ruļļi, kas izmantojami ruļļpadeves presēs, ir ruļļi, kuru testēšanas rezultāts, kas iegūts saskaņā ar ISO testēšanas standartu ISO 3783:2006 attiecībā uz virsmas noturību pret mehānisku iedarbību, proti, ar pieaugoša ātruma metodi, kurā izmanto IGT testeri (elektronisko modeli), ir mazāks par 30 N/m, mērīts perpendikulāri padeves virzienam, un mazāks par 50 N/m, mērīts padeves virzienā, |
| --- | --- | --- |

(28)

Pārskatāmais ražojums neietver:

—

ruļļus, kas izmantojami ruļļpadeves presēs. Ruļļi, kas izmantojami ruļļpadeves presēs, ir ruļļi, kuru testēšanas rezultāts, kas iegūts saskaņā ar ISO testēšanas standartu ISO 3783:2006 attiecībā uz virsmas noturību pret mehānisku iedarbību, proti, ar pieaugoša ātruma metodi, kurā izmanto IGT testeri (elektronisko modeli), ir mazāks par 30 N/m, mērīts perpendikulāri padeves virzienam, un mazāks par 50 N/m, mērīts padeves virzienā,

ISO

ISO

| — | daudzslāņu papīru un daudzslāņu kartonu. |
| --- | --- |

—

daudzslāņu papīru un daudzslāņu kartonu.

2.2.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (29) | Attiecīgais ražojums termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas kontekstā ir pārskatāmais ražojums, kura izcelsme ir Ķīna un ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 un ex 4810 99 80 (TARIC kodi 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 un 4810998020). |
| --- | --- |

(29)

Attiecīgais ražojums termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas kontekstā ir pārskatāmais ražojums, kura izcelsme ir Ķīna un ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 un ex 4810 99 80 (TARIC kodi 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 un 4810998020).

TARIC

2.3.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (30) | Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka turpmāk minētajiem izstrādājumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:






  — | attiecīgajam ražojumam, ko eksportē uz Savienību, |
| --- | --- | --- |

(30)

Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka turpmāk minētajiem izstrādājumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

—

attiecīgajam ražojumam, ko eksportē uz Savienību,

| — | pārskatāmajam ražojumam, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū, |
| --- | --- |

—

pārskatāmajam ražojumam, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū,

| — | pārskatāmajam ražojumam, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod pārējā pasaulē, un |
| --- | --- |

—

pārskatāmajam ražojumam, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod pārējā pasaulē, un

| — | pārskatāmajam ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

—

pārskatāmajam ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare.

| (31) | Komisija secina, ka šie ražojumi ir līdzīgie ražojumi pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(31)

Komisija secina, ka šie ražojumi ir līdzīgie ražojumi pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

3.   SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (32) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un, kā minēts paziņojumā par procedūras sākšanu, pārbaudīja, vai spēkā esošo maksājumu izbeigšanas rezultātā subsidēšana varētu turpināties. |
| --- | --- |

(32)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un, kā minēts paziņojumā par procedūras sākšanu, pārbaudīja, vai spēkā esošo maksājumu izbeigšanas rezultātā subsidēšana varētu turpināties.

3.1.   Nesadarbošanās un pieejamo faktu izmantošana saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu

Nesadarbošanās un pieejamo faktu izmantošana saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu

| (33) | Komisija 2022. gada 29. septembrī nosūtīja ĶV anketu. ĶV arī tika lūgts pārsūtīt anketu bankām un citām ĶV zināmām finanšu iestādēm, kuras izsniegušas aizdevumus attiecīgajā nozarē vai attiecīgā ražojuma ražotājiem, izplatītājiem un citiem piegādātājiem, kuri nodrošina izejmateriālus attiecīgā ražojuma ražošanai. Komisija nesaņēma atbildi ne no ĶV, nedz arī no jebkādām finanšu iestādēm, kam ĶV tika aicināta pārsūtīt anketu. |
| --- | --- |

(33)

Komisija 2022. gada 29. septembrī nosūtīja ĶV anketu. ĶV arī tika lūgts pārsūtīt anketu bankām un citām ĶV zināmām finanšu iestādēm, kuras izsniegušas aizdevumus attiecīgajā nozarē vai attiecīgā ražojuma ražotājiem, izplatītājiem un citiem piegādātājiem, kuri nodrošina izejmateriālus attiecīgā ražojuma ražošanai. Komisija nesaņēma atbildi ne no ĶV, nedz arī no jebkādām finanšu iestādēm, kam ĶV tika aicināta pārsūtīt anketu.

| (34) | Neviens krītotā papīra ražotājs no Ķīnas šīs izmeklēšanas ietvaros nesadarbojās ar Komisiju. |
| --- | --- |

(34)

Neviens krītotā papīra ražotājs no Ķīnas šīs izmeklēšanas ietvaros nesadarbojās ar Komisiju.

| (35) | 2023. gada 18. janvārī Komisija verbālnotā informēja Ķīnas varas iestādes par nesadarbošanās sekām, dodot tām iespēju iesniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas. Komisija saskaņā ar pamatregulas 28. pantu uzskatīja, ka ir jāizmanto labākie pieejamie fakti, lai noskaidrotu, vai ĶTR turpina subsidēšanas praksi papīra nozarē kopumā un jo īpaši attiecībā uz krītoto papīru. |
| --- | --- |

(35)

2023. gada 18. janvārī Komisija verbālnotā informēja Ķīnas varas iestādes par nesadarbošanās sekām, dodot tām iespēju iesniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas. Komisija saskaņā ar pamatregulas 28. pantu uzskatīja, ka ir jāizmanto labākie pieejamie fakti, lai noskaidrotu, vai ĶTR turpina subsidēšanas praksi papīra nozarē kopumā un jo īpaši attiecībā uz krītoto papīru.

| (36) | Attiecībā uz pieejamo faktu izmantošanu Komisija atzīmēja, ka pamatregulas 28. panta noteikumi ir līdzīgi SKP nolīguma (12) 12.7. panta noteikumiem. Apelācijas institūcija ir atgādinājusi, ka SKP nolīguma 12.7. pantā ir atļauts izmantot reģistrētos faktus tikai tam, lai aizstātu iespējamu trūkstošu informāciju un tādējādi precīzi noteiktu subsidēšanu vai kaitējumu. Apelācijas institūcija attiecīgi ir skaidrojusi, ka “starp trūkstošu “nepieciešamo informāciju” un konkrētajiem “pieejamajiem faktiem”, kas ir 12.7. pantā minētās noteikšanas pamatā, ir jābūt saiknei”. Tāpēc “izmeklēšanas iestādei ir jāizmanto šie “pieejamie fakti”, kas “pamatoti aizstāj informāciju, ko nav sniegusi ieinteresētā persona”, lai veiktu precīzu noteikšanu”. Apelācijas institūcija ir sīkāk skaidrojusi, ka “pieejamie fakti” ir izmeklēšanas iestādes rīcībā esoši rakstveidā reģistrēti fakti. Tā kā saskaņā ar 12.7. pantu noteikšana ir jāveic, pamatojoties uz “pieejamajiem faktiem”, tad “to nevar veikt, balstoties uz pieņēmumiem vai spekulācijām, kas nav pamatoti ar faktiem”. Turklāt, argumentējot un izvērtējot to, kuri pieejamie fakti var pamatoti aizstāt trūkstošo informāciju, izmeklēšanas iestādei “jāņem vērā visi reģistrētie pamatotie fakti”. Apelācijas institūcija ir skaidrojusi, ka pārliecināšanās par to, ka “trūkstošā “nepieciešamā informācija” aizstāta pamatoti, ietver argumentācijas un izvērtēšanas procesu”, ko veic izmeklēšanas iestāde. Ja izmeklēšanas iestādei ir jāizvēlas no vairākiem pieejamiem faktiem, “šķistu dabiski, ka argumentācijas un izvērtēšanas procesā būtu jāveic zināma salīdzināšana”, lai veiktu precīzu noteikšanu. Veicamā “pieejamo faktu” izvērtēšana un tās forma ir atkarīgas no izskatāmās lietas konkrētajiem apstākļiem, tostarp reģistrēto pierādījumu iezīmju, kvalitātes un apjoma, un konkrētās veicamās noteikšanas. Nepieciešamā skaidrojuma un analīzes iezīmes un apmērs dažādos noteikšanas gadījumos noteikti atšķirsies (13). |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz pieejamo faktu izmantošanu Komisija atzīmēja, ka pamatregulas 28. panta noteikumi ir līdzīgi SKP nolīguma (12) 12.7. panta noteikumiem. Apelācijas institūcija ir atgādinājusi, ka SKP nolīguma 12.7. pantā ir atļauts izmantot reģistrētos faktus tikai tam, lai aizstātu iespējamu trūkstošu informāciju un tādējādi precīzi noteiktu subsidēšanu vai kaitējumu. Apelācijas institūcija attiecīgi ir skaidrojusi, ka “starp trūkstošu “nepieciešamo informāciju” un konkrētajiem “pieejamajiem faktiem”, kas ir 12.7. pantā minētās noteikšanas pamatā, ir jābūt saiknei”. Tāpēc “izmeklēšanas iestādei ir jāizmanto šie “pieejamie fakti”, kas “pamatoti aizstāj informāciju, ko nav sniegusi ieinteresētā persona”, lai veiktu precīzu noteikšanu”. Apelācijas institūcija ir sīkāk skaidrojusi, ka “pieejamie fakti” ir izmeklēšanas iestādes rīcībā esoši rakstveidā reģistrēti fakti. Tā kā saskaņā ar 12.7. pantu noteikšana ir jāveic, pamatojoties uz “pieejamajiem faktiem”, tad “to nevar veikt, balstoties uz pieņēmumiem vai spekulācijām, kas nav pamatoti ar faktiem”. Turklāt, argumentējot un izvērtējot to, kuri pieejamie fakti var pamatoti aizstāt trūkstošo informāciju, izmeklēšanas iestādei “jāņem vērā visi reģistrētie pamatotie fakti”. Apelācijas institūcija ir skaidrojusi, ka pārliecināšanās par to, ka “trūkstošā “nepieciešamā informācija” aizstāta pamatoti, ietver argumentācijas un izvērtēšanas procesu”, ko veic izmeklēšanas iestāde. Ja izmeklēšanas iestādei ir jāizvēlas no vairākiem pieejamiem faktiem, “šķistu dabiski, ka argumentācijas un izvērtēšanas procesā būtu jāveic zināma salīdzināšana”, lai veiktu precīzu noteikšanu. Veicamā “pieejamo faktu” izvērtēšana un tās forma ir atkarīgas no izskatāmās lietas konkrētajiem apstākļiem, tostarp reģistrēto pierādījumu iezīmju, kvalitātes un apjoma, un konkrētās veicamās noteikšanas. Nepieciešamā skaidrojuma un analīzes iezīmes un apmērs dažādos noteikšanas gadījumos noteikti atšķirsies (13).

12

13

| (37) | Attiecīgi Komisija savā analīzē izmantoja visus tai pieejamos faktus, konkrēti:






  — | pieprasījumu veikt termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu attiecībā uz kompensācijas pasākumu piemērošanu ĶTR izcelsmes krītotā papīra importam, |
| --- | --- | --- |

(37)

Attiecīgi Komisija savā analīzē izmantoja visus tai pieejamos faktus, konkrēti:

—

pieprasījumu veikt termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu attiecībā uz kompensācijas pasākumu piemērošanu ĶTR izcelsmes krītotā papīra importam,

| — | Komisijas veiktās sākotnējās izmeklēšanas (14) un iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas (15) attiecībā uz šo pašu ražojumu secinājumus, |
| --- | --- |

—

Komisijas veiktās sākotnējās izmeklēšanas (14) un iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas (15) attiecībā uz šo pašu ražojumu secinājumus,

14

15

| — | jaunākās Komisijas veiktās antisubsidēšanas izmeklēšanas rezultātus attiecībā uz atbalstītajām nozarēm ĶTR, piemēram, pneimatisko riepu (16) (riepu), elektrisko velosipēdu (17) (e-velosipēdu), ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu (18) (“OTI”), optisko šķiedru kabeļu (19) (“OŠK”), pārveidotās alumīnija folijas (20), stikla šķiedras audumu (21) (“SŠA”) ražošanu, un kompensācijas pasākumu attiecībā ĶTR izcelsmes stikla elementāršķiedras izstrādājumiem (“SEI”) termiņbeigu pārskatīšanas rezultātus (22), kuros tika izvērtētas dažādas šai pārskatīšanai relevantas subsidēšanas shēmas. |
| --- | --- |

—

jaunākās Komisijas veiktās antisubsidēšanas izmeklēšanas rezultātus attiecībā uz atbalstītajām nozarēm ĶTR, piemēram, pneimatisko riepu (16) (riepu), elektrisko velosipēdu (17) (e-velosipēdu), ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu (18) (“OTI”), optisko šķiedru kabeļu (19) (“OŠK”), pārveidotās alumīnija folijas (20), stikla šķiedras audumu (21) (“SŠA”) ražošanu, un kompensācijas pasākumu attiecībā ĶTR izcelsmes stikla elementāršķiedras izstrādājumiem (“SEI”) termiņbeigu pārskatīšanas rezultātus (22), kuros tika izvērtētas dažādas šai pārskatīšanai relevantas subsidēšanas shēmas.

16

17

18

19

20

21

22

3.2.   Šajā pārskatīšanas izmeklēšanā pārbaudītās subsīdijas un subsīdiju programmas

Šajā pārskatīšanas izmeklēšanā pārbaudītās subsīdijas un subsīdiju programmas

| (38) | Ņemot vērā ĶV un Ķīnas ražotāju nesadarbošanos, Komisija nolēma saskaņā ar pamatregulas 28. pantu vērtēt, vai subsidēšanas turpinās. Komisija vispirms pārbaudīja, vai sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu izmeklēšanā kompensētās subsīdijas turpinājušas radīt ieguvumu krītotā papīra nozarei ĶTR. Pēc tam Komisija analizēja, vai šī nozare saņēma subsīdijas, kuras netika kompensētas sākotnējā izmeklēšanā vai iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā (turpmāk “papildu subsīdijas” vai “jaunas subsīdijas”) un par kurām izteikti apgalvojumi pieprasījumā. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā ĶV un Ķīnas ražotāju nesadarbošanos, Komisija nolēma saskaņā ar pamatregulas 28. pantu vērtēt, vai subsidēšanas turpinās. Komisija vispirms pārbaudīja, vai sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu izmeklēšanā kompensētās subsīdijas turpinājušas radīt ieguvumu krītotā papīra nozarei ĶTR. Pēc tam Komisija analizēja, vai šī nozare saņēma subsīdijas, kuras netika kompensētas sākotnējā izmeklēšanā vai iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā (turpmāk “papildu subsīdijas” vai “jaunas subsīdijas”) un par kurām izteikti apgalvojumi pieprasījumā.

| (39) | Komisija nolēma, ka, ņemot vērā turpmāk minētos konstatējumus, kuri apstiprina, ka subsidēšana turpinājusies attiecībā uz lielāko daļu subsīdiju, kas tika kompensētas sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu izmeklēšanā, kā arī vairāku jaunu papildu subsīdiju esamību, nav vajadzības veikt izmeklēšanu par visām pieprasījuma iesniedzēju minētajām iespējamajām subsīdijām. Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu neatkarīgi no subsīdiju apmēra Komisijai būtu jāpārbauda, vai ir pierādījumi par subsidēšanas turpināšanos. |
| --- | --- |

(39)

Komisija nolēma, ka, ņemot vērā turpmāk minētos konstatējumus, kuri apstiprina, ka subsidēšana turpinājusies attiecībā uz lielāko daļu subsīdiju, kas tika kompensētas sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu izmeklēšanā, kā arī vairāku jaunu papildu subsīdiju esamību, nav vajadzības veikt izmeklēšanu par visām pieprasījuma iesniedzēju minētajām iespējamajām subsīdijām. Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu neatkarīgi no subsīdiju apmēra Komisijai būtu jāpārbauda, vai ir pierādījumi par subsidēšanas turpināšanos.

3.3.   Sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā kompensētās subsīdijas

Sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā kompensētās subsīdijas

3.3.1.   Preferenciāli aizdevumi,

Preferenciāli aizdevumi,

| (40) | Komisija sākotnējā izmeklēšanā (23) noteica ad valorem subsīdijas apmēru attiecībā uz šo pasākumu, proti, APP grupai (24) 5,37 % un Chenming grupai (25) 1,26 %. |
| --- | --- |

(40)

Komisija sākotnējā izmeklēšanā (23) noteica ad valorem subsīdijas apmēru attiecībā uz šo pasākumu, proti, APP grupai (24) 5,37 % un Chenming grupai (25) 1,26 %.

23

ad valorem

APP

24

Chenming

25

3.3.1.1.   Valdības iejaukšanās par labu krītotā papīra nozarei

Valdības iejaukšanās par labu krītotā papīra nozarei

| (41) | Sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā Komisija vispirms izvērtēja, vai preferenciāli aizdevumi ir daļa no ĶV centrālās plānošanas, kuras mērķis ir veicināt papīra ražošanas nozares attīstību. |
| --- | --- |

(41)

Sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā Komisija vispirms izvērtēja, vai preferenciāli aizdevumi ir daļa no ĶV centrālās plānošanas, kuras mērķis ir veicināt papīra ražošanas nozares attīstību.

| (42) | Krītotā papīra nozare, uz ko attiecās Komisijas izmeklēšana, ietilpst lielākā papīra nozares kategorijā, dēvētā par papīra ražošanas nozari. Pieprasījuma iesniedzēji apgalvoja, ka ĶV turpina subsidēt papīra nozari, un atsaucās uz vairākiem politikas un plānošanas dokumentiem, kā arī tiesību aktiem, kas ir pamatā valsts atbalsta turpināšanai šai nozarei. |
| --- | --- |

(42)

Krītotā papīra nozare, uz ko attiecās Komisijas izmeklēšana, ietilpst lielākā papīra nozares kategorijā, dēvētā par papīra ražošanas nozari. Pieprasījuma iesniedzēji apgalvoja, ka ĶV turpina subsidēt papīra nozari, un atsaucās uz vairākiem politikas un plānošanas dokumentiem, kā arī tiesību aktiem, kas ir pamatā valsts atbalsta turpināšanai šai nozarei.

| (43) | Sākotnējā izmeklēšanā, kā arī iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka pastāv īpaši politikas plāni, kas attiecas papīra nozari. Šajos plānos paredzēts, ka valsts pārvaldes iestādes cieši uzrauga papīra nozares darbību un īsteno konkrētus politikas virzienus (piemēram, ar īstenošanas dekrētiem), lai sasniegtu politikas plānos izvirzītos mērķus. Turklāt izmeklēšanā tika arī konstatēts, ka konkrētie politikas virzieni paredz preferenciālus aizdevumus papīra ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(43)

Sākotnējā izmeklēšanā, kā arī iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka pastāv īpaši politikas plāni, kas attiecas papīra nozari. Šajos plānos paredzēts, ka valsts pārvaldes iestādes cieši uzrauga papīra nozares darbību un īsteno konkrētus politikas virzienus (piemēram, ar īstenošanas dekrētiem), lai sasniegtu politikas plānos izvirzītos mērķus. Turklāt izmeklēšanā tika arī konstatēts, ka konkrētie politikas virzieni paredz preferenciālus aizdevumus papīra ražošanas nozarei.

| (44) | Iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā Komisija arī konstatēja, ka ĶV iejaukšanās joprojām kropļo ĶTR finanšu tirgu. Šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tiek apstiprināti sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi, kuru pamatā bija tolaik spēkā esošie valdības plāni. Gan 14. piecgades plānā (26), kas bija piemērojams PIP laikā, gan 11., 12. un 13. piecgades plānā norādīts, ka papīra nozare joprojām ir “atbalstīta nozare”. |
| --- | --- |

(44)

Iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā Komisija arī konstatēja, ka ĶV iejaukšanās joprojām kropļo ĶTR finanšu tirgu. Šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tiek apstiprināti sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi, kuru pamatā bija tolaik spēkā esošie valdības plāni. Gan 14. piecgades plānā (26), kas bija piemērojams PIP laikā, gan 11., 12. un 13. piecgades plānā norādīts, ka papīra nozare joprojām ir “atbalstīta nozare”.

26

| (45) | 13. piecgades plānā (2016–2020) tika apstiprināta subsidēšanas turpināšana, papīra nozari atsevišķi uzsverot kā “atbalstītu nozari”. |
| --- | --- |

(45)

13. piecgades plānā (2016–2020) tika apstiprināta subsidēšanas turpināšana, papīra nozari atsevišķi uzsverot kā “atbalstītu nozari”.

| (46) | 14. piecgades plāns (2021–2025) (27) ir vērsts uz to, lai paātrinātu transformāciju un uzņēmumu modernizēšanu būtiskajās nozarēs, piemēram, ķīmijas rūpniecībā un papīra ražošanā, un pilnveidotu zaļās ražošanas sistēmu. |
| --- | --- |

(46)

14. piecgades plāns (2021–2025) (27) ir vērsts uz to, lai paātrinātu transformāciju un uzņēmumu modernizēšanu būtiskajās nozarēs, piemēram, ķīmijas rūpniecībā un papīra ražošanā, un pilnveidotu zaļās ražošanas sistēmu.

27

| (47) | Saskaņā ar iniciatīvu “Ražots Ķīnā 2025” Ķīnas vieglā rūpniecība, kurā ietilpst arī papīra nozare, ir tiesīga saņemt atbalstu tehnoloģisku jauninājumu, mūsdienīgu ražošanas iekārtu iegādes un zaļās pārkārtošanās paātrināšanas finansēšanai. Ķīnas krītotā papīra ražotāji, piemēram, Chenming grupa, savos finanšu pārskatos (28) tieši atsaucas uz “Ražots Ķīnā 2025” plānā minēto mērķu īstenošanu. |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar iniciatīvu “Ražots Ķīnā 2025” Ķīnas vieglā rūpniecība, kurā ietilpst arī papīra nozare, ir tiesīga saņemt atbalstu tehnoloģisku jauninājumu, mūsdienīgu ražošanas iekārtu iegādes un zaļās pārkārtošanās paātrināšanas finansēšanai. Ķīnas krītotā papīra ražotāji, piemēram, Chenming grupa, savos finanšu pārskatos (28) tieši atsaucas uz “Ražots Ķīnā 2025” plānā minēto mērķu īstenošanu.

Chenming

28

| (48) | Komisija sākotnējā izmeklēšanā attiecībā uz Valsts Padomes Lēmumu Nr. 40 (29) (“Lēmums Nr. 40”) konstatēja, ka šis akts ir rīkojums, ko devusi Valsts Padome, t. i., visaugstākā administratīvā iestāde ĶTR, un tāpēc tas ir juridiski saistošs citām valsts iestādēm un ekonomikas dalībniekiem. Rūpniecības nozares tajā klasificētas “atbalstītos”, “ierobežojamos” un “izslēdzamos” projektos. Minētais akts ir saistošs rūpniecības politikas dokuments, kas parāda, kā ĶV īsteno politiku tādu uzņēmumu vai nozaru grupu atbalstīšanai, kuras ir klasificētas kā “atbalstītās nozares” (piemēram, papīra nozare). Pēc pieprasījuma iesniedzēju lūguma Komisija apstiprināja, ka Lēmums Nr. 40 joprojām bija spēkā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (30). |
| --- | --- |

(48)

Komisija sākotnējā izmeklēšanā attiecībā uz Valsts Padomes Lēmumu Nr. 40 (29) (“Lēmums Nr. 40”) konstatēja, ka šis akts ir rīkojums, ko devusi Valsts Padome, t. i., visaugstākā administratīvā iestāde ĶTR, un tāpēc tas ir juridiski saistošs citām valsts iestādēm un ekonomikas dalībniekiem. Rūpniecības nozares tajā klasificētas “atbalstītos”, “ierobežojamos” un “izslēdzamos” projektos. Minētais akts ir saistošs rūpniecības politikas dokuments, kas parāda, kā ĶV īsteno politiku tādu uzņēmumu vai nozaru grupu atbalstīšanai, kuras ir klasificētas kā “atbalstītās nozares” (piemēram, papīra nozare). Pēc pieprasījuma iesniedzēju lūguma Komisija apstiprināja, ka Lēmums Nr. 40 joprojām bija spēkā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (30).

29

30

| (49) | “Atbalstīto” nozaru sarakstā iekļautas pavisam 26 nozares, un tās veido tikai daļu no Ķīnas ekonomikas. Turklāt tikai konkrētām darbībām šajās 26 nozarēs ir piešķirts statuss “atbalstītas”. Lēmuma Nr. 40 17. pantā arī paredzēts, ka “atbalstītie ieguldījumu projekti” saņem konkrētas privilēģijas un stimulus (finansiālu atbalstu, atbrīvojumu no ievedmuitas, atbrīvojumu no PVN un atbrīvojumu no nodokļiem). Atsaucoties uz “ierobežojamiem” un “izslēdzamiem” projektiem, Lēmums Nr. 40 pilnvaro valsts pārvaldes iestādes tieši iejaukties tirgus regulēšanā. Faktiski 18. un 19. pants nosaka, ka attiecīgajai pārvaldes iestādei jāaptur aizdevumu piešķiršana, ko veic finanšu iestādes; minētie panti paredz arī, ka valsts administratīvajam cenu departamentam jāpaaugstina elektrības cena, un dod rīkojumu elektroapgādes uzņēmumiem pārtraukt elektroenerģijas piegādi šādiem “ierobežojamiem” un “izslēdzamiem” projektiem. No iepriekšminētā ir skaidri saprotams, ka Lēmums Nr. 40 paredz visām ekonomikas institūcijām un subjektiem saistošus noteikumus un instrukcijas rīkojumu veidā par atbalstīto nozaru veicināšanu un atbalstīšanu, un viena no šīm nozarēm ir papīra ražošanas nozare (31). |
| --- | --- |

(49)

“Atbalstīto” nozaru sarakstā iekļautas pavisam 26 nozares, un tās veido tikai daļu no Ķīnas ekonomikas. Turklāt tikai konkrētām darbībām šajās 26 nozarēs ir piešķirts statuss “atbalstītas”. Lēmuma Nr. 40 17. pantā arī paredzēts, ka “atbalstītie ieguldījumu projekti” saņem konkrētas privilēģijas un stimulus (finansiālu atbalstu, atbrīvojumu no ievedmuitas, atbrīvojumu no PVN un atbrīvojumu no nodokļiem). Atsaucoties uz “ierobežojamiem” un “izslēdzamiem” projektiem, Lēmums Nr. 40 pilnvaro valsts pārvaldes iestādes tieši iejaukties tirgus regulēšanā. Faktiski 18. un 19. pants nosaka, ka attiecīgajai pārvaldes iestādei jāaptur aizdevumu piešķiršana, ko veic finanšu iestādes; minētie panti paredz arī, ka valsts administratīvajam cenu departamentam jāpaaugstina elektrības cena, un dod rīkojumu elektroapgādes uzņēmumiem pārtraukt elektroenerģijas piegādi šādiem “ierobežojamiem” un “izslēdzamiem” projektiem. No iepriekšminētā ir skaidri saprotams, ka Lēmums Nr. 40 paredz visām ekonomikas institūcijām un subjektiem saistošus noteikumus un instrukcijas rīkojumu veidā par atbalstīto nozaru veicināšanu un atbalstīšanu, un viena no šīm nozarēm ir papīra ražošanas nozare (31).

31

| (50) | Komisija pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka vairākos politikas dokumentos skaidri norādīts, ka papīra nozare ir “atbalstīta nozare”. Tā tas jo īpaši ir papīra nozares 14. piecgades plānā. Šis plāns tiek īstenots Rūpniecības un informācijas tehnoloģijas ministrijas pieņemtās 14. piecgades rūpniecības tehnoloģiju inovācijas programmas ietvaros. Programmā ir minēta arī “papīra nozares un ar to saistīto nozaru (..) rūpniecības pārstrukturēšana un modernizēšana”. Iepriekšminētajā Lēmumā Nr. 40 ir norādīts atbalsts papīra nozares attīstībai un modernizēšanai. Tādējādi šajos politikas plānos nevis izklāstīti vispārīgi pamudinājumi, bet gan doti rīkojumi subjektiem ievērot sabiedriskās politikas mērķi atbalstīt krītotā papīra nozares attīstību. |
| --- | --- |

(50)

Komisija pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka vairākos politikas dokumentos skaidri norādīts, ka papīra nozare ir “atbalstīta nozare”. Tā tas jo īpaši ir papīra nozares 14. piecgades plānā. Šis plāns tiek īstenots Rūpniecības un informācijas tehnoloģijas ministrijas pieņemtās 14. piecgades rūpniecības tehnoloģiju inovācijas programmas ietvaros. Programmā ir minēta arī “papīra nozares un ar to saistīto nozaru (..) rūpniecības pārstrukturēšana un modernizēšana”. Iepriekšminētajā Lēmumā Nr. 40 ir norādīts atbalsts papīra nozares attīstībai un modernizēšanai. Tādējādi šajos politikas plānos nevis izklāstīti vispārīgi pamudinājumi, bet gan doti rīkojumi subjektiem ievērot sabiedriskās politikas mērķi atbalstīt krītotā papīra nozares attīstību.

| (51) | Turklāt Komercbanku likuma (2015), kas attiecas uz visām finanšu iestādēm, kuras darbojas Ķīnā, 34. pantā ir noteikts, ka “komercbankas aizdošanas darījumus veic atbilstoši valsts ekonomikas attīstības un sociālās attīstības vajadzībām, ievērojot valsts rūpniecības politikas pamatnostādnes”. (32) Tas liecina, ka bankas, kā arī citas finanšu iestādes lēmumus pieņem saskaņā ar valdības direktīvām un politikas mērķiem. |
| --- | --- |

(51)

Turklāt Komercbanku likuma (2015), kas attiecas uz visām finanšu iestādēm, kuras darbojas Ķīnā, 34. pantā ir noteikts, ka “komercbankas aizdošanas darījumus veic atbilstoši valsts ekonomikas attīstības un sociālās attīstības vajadzībām, ievērojot valsts rūpniecības politikas pamatnostādnes”. (32) Tas liecina, ka bankas, kā arī citas finanšu iestādes lēmumus pieņem saskaņā ar valdības direktīvām un politikas mērķiem.

32

| (52) | Visbeidzot, Komisija atgādina savus sākotnējās izmeklēšanas un iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas konstatējumus par Valsts Attīstības un reformu komisijas lomu. Valsts Attīstības un reformu komisija ir Valsts Padomes aģentūra, kas koordinē makroekonomikas politiku un pārvalda valdības ieguldījumus. Valsts Padome, kas ir visaugstākā valdības administratīvā iestāde, cita starpā izdevusi 2007. gada Papīra ražošanas plānu, kas Valsts Attīstības un reformu komisijai ir jāievēro. Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts arī, ka Valsts Attīstības un reformu komisija pastāvīgi ievāc detalizētu informāciju no uzņēmumiem. Tas, ka pastāv sistemātisks mehānisms tādu ar uzņēmumiem saistītu datu vākšanai, kas izmantojami valdības plānos un projektos, liecina, ka šie plāni un projekti tiek uzskatīti par svarīgu valsts rūpniecības politikas elementu. |
| --- | --- |

(52)

Visbeidzot, Komisija atgādina savus sākotnējās izmeklēšanas un iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas konstatējumus par Valsts Attīstības un reformu komisijas lomu. Valsts Attīstības un reformu komisija ir Valsts Padomes aģentūra, kas koordinē makroekonomikas politiku un pārvalda valdības ieguldījumus. Valsts Padome, kas ir visaugstākā valdības administratīvā iestāde, cita starpā izdevusi 2007. gada Papīra ražošanas plānu, kas Valsts Attīstības un reformu komisijai ir jāievēro. Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts arī, ka Valsts Attīstības un reformu komisija pastāvīgi ievāc detalizētu informāciju no uzņēmumiem. Tas, ka pastāv sistemātisks mehānisms tādu ar uzņēmumiem saistītu datu vākšanai, kas izmantojami valdības plānos un projektos, liecina, ka šie plāni un projekti tiek uzskatīti par svarīgu valsts rūpniecības politikas elementu.

| (53) | No iepriekšminētā izriet, ka lēmumos, ko finanšu iestādes pieņem attiecībā uz papīra nozari (un tādējādi krītotā papīra nozari), tās joprojām ņem vērā vajadzību sasniegt attiecīgajos politikas plānos noteiktos mērķus. |
| --- | --- |

(53)

No iepriekšminētā izriet, ka lēmumos, ko finanšu iestādes pieņem attiecībā uz papīra nozari (un tādējādi krītotā papīra nozari), tās joprojām ņem vērā vajadzību sasniegt attiecīgajos politikas plānos noteiktos mērķus.

| (54) | Ņemot vērā iepriekšminētos dokumentus un tajos iekļautos noteikumus, par kuriem nebija nekādu pierādījumu vai norāžu, ka tie vairs nebūtu spēkā, Komisija atkārtoja sākotnējās izmeklēšanas un iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas secinājumu, ka Ķīnas krītotā papīra nozare pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija būtiska nozare, kuras attīstību kā stratēģiskās politikas mērķi aktīvi veicina un vada ĶV. |
| --- | --- |

(54)

Ņemot vērā iepriekšminētos dokumentus un tajos iekļautos noteikumus, par kuriem nebija nekādu pierādījumu vai norāžu, ka tie vairs nebūtu spēkā, Komisija atkārtoja sākotnējās izmeklēšanas un iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas secinājumu, ka Ķīnas krītotā papīra nozare pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija būtiska nozare, kuras attīstību kā stratēģiskās politikas mērķi aktīvi veicina un vada ĶV.

3.3.1.2.   Valsts īpašumā esošas bankas, kas rīkojas kā valsts iestādes

Valsts īpašumā esošas bankas, kas rīkojas kā valsts iestādes

| (55) | Komisija sākotnējā izmeklēšanā un pārskatīšanas izmeklēšanā (33) secināja, ka Ķīnas finanšu tirgu kropļo valdības iejaukšanās un procentu likmes, ko piemēro nevalstiskās bankas un citas finanšu iestādes, visticamāk, tiek pielāgotas valdības noteiktajām likmēm. Izmeklēšanā netika arī atklāts nekas, kas būtu pretrunā minētajiem konstatējumiem; un ĶV šīs izmeklēšanas gaitā nesniedza pierādījumus tam, ka situācija ir mainījusies. |
| --- | --- |

(55)

Komisija sākotnējā izmeklēšanā un pārskatīšanas izmeklēšanā (33) secināja, ka Ķīnas finanšu tirgu kropļo valdības iejaukšanās un procentu likmes, ko piemēro nevalstiskās bankas un citas finanšu iestādes, visticamāk, tiek pielāgotas valdības noteiktajām likmēm. Izmeklēšanā netika arī atklāts nekas, kas būtu pretrunā minētajiem konstatējumiem; un ĶV šīs izmeklēšanas gaitā nesniedza pierādījumus tam, ka situācija ir mainījusies.

33

| (56) | Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju vairākos nacionāla un reģionāla mēroga vispārīgos un nozarēm specifiskos plāns visu līmeņu valsts pārvaldes iestādes un valstij piederošas finanšu iestādes tiek mudinātas atbalstīt papīra nozari kopumā un jo īpaši tieši krītotā papīra nozari. |
| --- | --- |

(56)

Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju vairākos nacionāla un reģionāla mēroga vispārīgos un nozarēm specifiskos plāns visu līmeņu valsts pārvaldes iestādes un valstij piederošas finanšu iestādes tiek mudinātas atbalstīt papīra nozari kopumā un jo īpaši tieši krītotā papīra nozari.

| (57) | Papildus Komercbanku likumam Ķīnas Tautas bankas īstenoto Vispārīgo noteikumu par aizdevumiem 15. pants paredz, ka saskaņā ar valsts politiku attiecīgie departamenti var subsidēt aizdevumu procentus ar mērķi veicināt konkrētu nozaru izaugsmi un dažu teritoriju ekonomisko attīstību (34). |
| --- | --- |

(57)

Papildus Komercbanku likumam Ķīnas Tautas bankas īstenoto Vispārīgo noteikumu par aizdevumiem 15. pants paredz, ka saskaņā ar valsts politiku attiecīgie departamenti var subsidēt aizdevumu procentus ar mērķi veicināt konkrētu nozaru izaugsmi un dažu teritoriju ekonomisko attīstību (34).

34

| (58) | ĶV atbalsts papīra nozarei ir bijis un joprojām ir koncentrēts uz tās enerģētikas pārkārtošanas finansēšanu un ražošanas darbību radītās negatīvās ietekmes uz vidi mazināšanu. Līdz ar to nav pārsteigums, ka Ķīnas krītotā papīra ražotāji ir guvuši labumu no Ķīnas valstij piederošo banku preferenciāliem aizdevumiem. |
| --- | --- |

(58)

ĶV atbalsts papīra nozarei ir bijis un joprojām ir koncentrēts uz tās enerģētikas pārkārtošanas finansēšanu un ražošanas darbību radītās negatīvās ietekmes uz vidi mazināšanu. Līdz ar to nav pārsteigums, ka Ķīnas krītotā papīra ražotāji ir guvuši labumu no Ķīnas valstij piederošo banku preferenciāliem aizdevumiem.

| (59) | Komisija, pamatojoties uz 37. apsvērumā minēto pieejamo informāciju, konstatēja, ka lielākā daļa lielo banku joprojām pieder valstij. ĶV ir vairākuma akcionārs četrās lielākajās ĶTR bankās: Industrial and Commercial Bank of China (“ICBC”), Bank of China (“BOC”), China Construction Bank (“CCB”) un Agricultural Bank of China (“ABC”). ĶV iepriekšējās izmeklēšanās (35) sniegtā informācija liecina, ka tai piederēja mazāk nekā 50 % kapitāldaļu Sakaru bankā. Tomēr, tajā pašā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka valsts vai valsts juridisko personu īpašumā daļēji vai pilnībā bija šādas bankas: Agricultural Bank of China, Bank of Beijing, Bank of China, Bank of Communications, Bank of Jiangsu, Bank of Kunlun, Bank of Nanjing, Bank of Ningbo, Bank of Qingdao, Bank of Shanghai, Bank of Tianjin, Bank of Yantai, CCB, China Bohai Bank, China CITIC Bank, China Construction Bank, China Development Bank, China Everbright Bank, China Guangfa Bank, China Industrial Bank, China Industrial International Trust Limited, China Merchants Bank, China Merchants Bank Financial Leasing Co., Ltd., China Minsheng Bank, Chongqing Rural Commercial Bank, Daye Trust Co., Ltd., Dongying Bank, EverGrowing Bank, Fudian Bank, Guangdong Development Bank, Guosen Securities Co., Hang Fung Bank, Ltd., Hangzhou Bank, Hankou Bank, Hengfeng Bank Co., Ltd., Huaxia Bank, Hubei Bank, Industrial and Commercial Bank of China (ICBC), Minsheng Securities Co. Ltd., Postal Savings Bank, Qilu Bank, Shanghai Pudong Development Bank, Shanghai Rural Commercial Bank, Shenyang Rural Commercial Bank, Sinotruk Finance Co. Ltd. un Zheshang Bank. Komisija, balstoties uz tādu pašu pamatojumu, arī secina, ka pastāv formālu norāžu pierādījumi par valdības kontroli valstij piederošās bankās. Piemēram, EXIM gadījumā tās sabiedriskās politikas pilnvaras ir noteiktas Valsts Padomes izdotajā Paziņojumā par Ķīnas Eksporta un importa bankas izveidošanu, kā arī EXIM statūtos. Valsts, kura ir 100 % EXIM kapitāldaļu turētāja, kontrolē EXIM, ieceļot bankas uzraudzības padomes locekļus. Šie locekļi EXIM sanāksmēs pārstāv valsts intereses, tostarp attiecībā uz politikas apsvērumiem. EXIM nav direktoru padomes. Valsts tieši izvirza EXIM vadību (36). EXIM tīmekļa vietnē (37) ir norādīts, ka EXIM“uzdevums ir atbalstīt Ķīnas ārējo tirdzniecību, ieguldījumus un starptautisko ekonomisko sadarbību” un “tā ir apņēmusies stiprināt finansiālo atbalstu Ķīnas ekonomikas būtiskajām nozarēm un vājajiem posmiem, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un veselīgu ekonomikas un sociālo attīstību”. |
| --- | --- |

(59)

Komisija, pamatojoties uz 37. apsvērumā minēto pieejamo informāciju, konstatēja, ka lielākā daļa lielo banku joprojām pieder valstij. ĶV ir vairākuma akcionārs četrās lielākajās ĶTR bankās: Industrial and Commercial Bank of China (“ICBC”), Bank of China (“BOC”), China Construction Bank (“CCB”) un Agricultural Bank of China (“ABC”). ĶV iepriekšējās izmeklēšanās (35) sniegtā informācija liecina, ka tai piederēja mazāk nekā 50 % kapitāldaļu Sakaru bankā. Tomēr, tajā pašā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka valsts vai valsts juridisko personu īpašumā daļēji vai pilnībā bija šādas bankas: Agricultural Bank of China, Bank of Beijing, Bank of China, Bank of Communications, Bank of Jiangsu, Bank of Kunlun, Bank of Nanjing, Bank of Ningbo, Bank of Qingdao, Bank of Shanghai, Bank of Tianjin, Bank of Yantai, CCB, China Bohai Bank, China CITIC Bank, China Construction Bank, China Development Bank, China Everbright Bank, China Guangfa Bank, China Industrial Bank, China Industrial International Trust Limited, China Merchants Bank, China Merchants Bank Financial Leasing Co., Ltd., China Minsheng Bank, Chongqing Rural Commercial Bank, Daye Trust Co., Ltd., Dongying Bank, EverGrowing Bank, Fudian Bank, Guangdong Development Bank, Guosen Securities Co., Hang Fung Bank, Ltd., Hangzhou Bank, Hankou Bank, Hengfeng Bank Co., Ltd., Huaxia Bank, Hubei Bank, Industrial and Commercial Bank of China (ICBC), Minsheng Securities Co. Ltd., Postal Savings Bank, Qilu Bank, Shanghai Pudong Development Bank, Shanghai Rural Commercial Bank, Shenyang Rural Commercial Bank, Sinotruk Finance Co. Ltd. un Zheshang Bank. Komisija, balstoties uz tādu pašu pamatojumu, arī secina, ka pastāv formālu norāžu pierādījumi par valdības kontroli valstij piederošās bankās. Piemēram, EXIM gadījumā tās sabiedriskās politikas pilnvaras ir noteiktas Valsts Padomes izdotajā Paziņojumā par Ķīnas Eksporta un importa bankas izveidošanu, kā arī EXIM statūtos. Valsts, kura ir 100 % EXIM kapitāldaļu turētāja, kontrolē EXIM, ieceļot bankas uzraudzības padomes locekļus. Šie locekļi EXIM sanāksmēs pārstāv valsts intereses, tostarp attiecībā uz politikas apsvērumiem. EXIM nav direktoru padomes. Valsts tieši izvirza EXIM vadību (36). EXIM tīmekļa vietnē (37) ir norādīts, ka EXIM“uzdevums ir atbalstīt Ķīnas ārējo tirdzniecību, ieguldījumus un starptautisko ekonomisko sadarbību” un “tā ir apņēmusies stiprināt finansiālo atbalstu Ķīnas ekonomikas būtiskajām nozarēm un vājajiem posmiem, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un veselīgu ekonomikas un sociālo attīstību”.

Industrial and Commercial Bank of China

ICBC

Bank of China

BOC

China Construction Bank

CCB

Agricultural Bank of China

ABC

35

Agricultural Bank of China, Bank of Beijing, Bank of China, Bank of Communications, Bank of Jiangsu, Bank of Kunlun, Bank of Nanjing, Bank of Ningbo, Bank of Qingdao, Bank of Shanghai, Bank of Tianjin, Bank of Yantai, CCB, China Bohai Bank, China CITIC Bank, China Construction Bank, China Development Bank, China Everbright Bank, China Guangfa Bank, China Industrial Bank, China Industrial International Trust Limited, China Merchants Bank, China Merchants Bank Financial Leasing Co., Ltd., China Minsheng Bank, Chongqing Rural Commercial Bank, Daye Trust Co., Ltd., Dongying Bank, EverGrowing Bank, Fudian Bank, Guangdong Development Bank, Guosen Securities Co., Hang Fung Bank, Ltd., Hangzhou Bank, Hankou Bank, Hengfeng Bank Co., Ltd., Huaxia Bank, Hubei Bank, Industrial and Commercial Bank of China (ICBC), Minsheng Securities Co. Ltd., Postal Savings Bank, Qilu Bank, Shanghai Pudong Development Bank, Shanghai Rural Commercial Bank, Shenyang Rural Commercial Bank, Sinotruk Finance Co. Ltd.

Zheshang Bank

EXIM

EXIM

EXIM

EXIM

EXIM

EXIM

EXIM

36

EXIM

37

EXIM

| (60) | Šīs izmeklēšanas ietvaros nav sniegti nekādi pierādījumi tam, ka uzņēmumiem aizdevumi tiktu izsniegti saskaņā ar attiecīgiem kredītreitinga novērtējumiem. Tādējādi Komisijas rīcībā nav informācijas, kas būtu pretrunā iepriekšējam konstatējumam par to, ka valstij piederošās bankas atbalsta atbalstītās nozares un/vai īsteno valsts politikas virzienus, kā minēts iepriekš 58. un 59. apsvērumā. |
| --- | --- |

(60)

Šīs izmeklēšanas ietvaros nav sniegti nekādi pierādījumi tam, ka uzņēmumiem aizdevumi tiktu izsniegti saskaņā ar attiecīgiem kredītreitinga novērtējumiem. Tādējādi Komisijas rīcībā nav informācijas, kas būtu pretrunā iepriekšējam konstatējumam par to, ka valstij piederošās bankas atbalsta atbalstītās nozares un/vai īsteno valsts politikas virzienus, kā minēts iepriekš 58. un 59. apsvērumā.

| (61) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka iepriekš aprakstītajā tiesiskajā regulējumā paredzētos konkrētos sabiedriskās politikas mērķus īsteno valstij piederošas bankas, papīra nozarē īstenodamas valdības funkcijas un tādējādi darbodamās kā valsts iestādes nozīmē, kas lietota pamatregulas 2. panta b) punktā, kuru lasa saistībā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu. |
| --- | --- |

(61)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka iepriekš aprakstītajā tiesiskajā regulējumā paredzētos konkrētos sabiedriskās politikas mērķus īsteno valstij piederošas bankas, papīra nozarē īstenodamas valdības funkcijas un tādējādi darbodamās kā valsts iestādes nozīmē, kas lietota pamatregulas 2. panta b) punktā, kuru lasa saistībā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu.

| (62) | Rezumējot – Ķīnas finanšu iestādes darbojas vispārējā tiesiskajā vidē, kurā tām, pieņemot finanšu lēmumus, ir jāpieskaņojas ĶV rūpnieciskās politikas mērķiem (38). |
| --- | --- |

(62)

Rezumējot – Ķīnas finanšu iestādes darbojas vispārējā tiesiskajā vidē, kurā tām, pieņemot finanšu lēmumus, ir jāpieskaņojas ĶV rūpnieciskās politikas mērķiem (38).

38

| (63) | Turklāt, pat ja valstij piederošās bankas neuzskatītu par valsts iestādēm, Komisija konstatēja, ka šīs bankas, kā arī privātīpašnieku bankas uzskatāmas par tādām, kam ĶV uzticējusi vai ko ĶV norīkojusi veikt funkcijas, kas parasti ir valdības kompetencē (39) pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē, ņemot vērā 51. un 52. apsvērumā aprakstīto normatīvo satvaru. Tādējādi katrā ziņā to rīcība ir saistāma ar ĶV. Tā paša iemesla dēļ aizdevumi, ko papīra nozares uzņēmumiem piešķīrušas citas finanšu iestādes, tiktu saistīti ar ĶV. |
| --- | --- |

(63)

Turklāt, pat ja valstij piederošās bankas neuzskatītu par valsts iestādēm, Komisija konstatēja, ka šīs bankas, kā arī privātīpašnieku bankas uzskatāmas par tādām, kam ĶV uzticējusi vai ko ĶV norīkojusi veikt funkcijas, kas parasti ir valdības kompetencē (39) pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē, ņemot vērā 51. un 52. apsvērumā aprakstīto normatīvo satvaru. Tādējādi katrā ziņā to rīcība ir saistāma ar ĶV. Tā paša iemesla dēļ aizdevumi, ko papīra nozares uzņēmumiem piešķīrušas citas finanšu iestādes, tiktu saistīti ar ĶV.

39

3.3.1.3.   Ieguvums

Ieguvums

| (64) | Tā kā Ķīnas ražotāji nesadarbojās, Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(64)

Tā kā Ķīnas ražotāji nesadarbojās, Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (65) | Sākotnējā izmeklēšanā un pārskatīšanas izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka papīra nozare saņēmusi preferenciālus aizdevumus. Komisija noteica, ka ieguvums ir atšķirība starp summu, ko uzņēmums, kurš saņem valsts aizdevumu, maksā par šo valsts aizdevumu, un summu, ko uzņēmums maksātu par salīdzināmu komerciālu aizņēmumu, kuru tas varētu saņemt tirgū. Pēc tam šī summa tika pieskaitīja to ražotāju eksportētāju kopējam apgrozījumam, kuri sadarbojās. Šā pasākuma ietvaros noteiktais ad valoremsubsīdijas apmērs APP grupai bija 5,37 % un Chenming grupai – 1,26 %. |
| --- | --- |

(65)

Sākotnējā izmeklēšanā un pārskatīšanas izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka papīra nozare saņēmusi preferenciālus aizdevumus. Komisija noteica, ka ieguvums ir atšķirība starp summu, ko uzņēmums, kurš saņem valsts aizdevumu, maksā par šo valsts aizdevumu, un summu, ko uzņēmums maksātu par salīdzināmu komerciālu aizņēmumu, kuru tas varētu saņemt tirgū. Pēc tam šī summa tika pieskaitīja to ražotāju eksportētāju kopējam apgrozījumam, kuri sadarbojās. Šā pasākuma ietvaros noteiktais ad valoremsubsīdijas apmērs APP grupai bija 5,37 % un Chenming grupai – 1,26 %.

ad valorem

APP

Chenming

| (66) | Šajā izmeklēšanā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija nekonstatēja norādes, ka Ķīnas Tautas Republikā būtu pārtraukta preferenciālu aizdevumu sniegšana krītotā papīra ražotājiem. |
| --- | --- |

(66)

Šajā izmeklēšanā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija nekonstatēja norādes, ka Ķīnas Tautas Republikā būtu pārtraukta preferenciālu aizdevumu sniegšana krītotā papīra ražotājiem.

| (67) | Komisija norāda, ka iesniedzēji savā pieprasījumā un vēlāk iesniegtos dokumentos snieguši piemērus, ka ražotāji eksportētāji saņēmuši vēl citus aizdevumus, arī PIP laikā, konkrēti:






  — | APP grupa saņēma atbalstu Ķīnas banku izsniegta preferenciāla finansējuma formā. 2018. gada maijā uzņēmums Gold East Paper (Jiangsu) izdeva “
  IFC–Singuang vienas joslas un viena ceļa ar aktīviem atbalstīto īpašo plānu”. Saistītās debitoru saistības tiek izmantotas kā pamatlīdzekļi. Ķīnas Valsts finanšu vērtspapīru vienas joslas, viena ceļa aktīvu īpašā plāna (40) kontā uz 2018. gada 31. decembri bija noguldīti līdzekļi ar grāmatvedības vērtību 114 608 963 RMB. 2019. un 2020. gada beigās šo līdzekļu apmērs bija attiecīgi 2 659 400 562 RMB un 86 455 882 RMB (41). Šie līdzekļi atbilst 0,01 %, 26 % un 0,01 % no Gold East Paper gada apgrozījuma, kas 2018. gadā bija 9,1 miljarda RMB apmērā, 2019. gadā – 10 miljardu RMB apmērā un 2020. gadā – 9,1 miljarda RMB apmērā. |
| --- | --- | --- |

(67)

Komisija norāda, ka iesniedzēji savā pieprasījumā un vēlāk iesniegtos dokumentos snieguši piemērus, ka ražotāji eksportētāji saņēmuši vēl citus aizdevumus, arī PIP laikā, konkrēti:

—

APP grupa saņēma atbalstu Ķīnas banku izsniegta preferenciāla finansējuma formā. 2018. gada maijā uzņēmums Gold East Paper (Jiangsu) izdeva “
  IFC–Singuang vienas joslas un viena ceļa ar aktīviem atbalstīto īpašo plānu”. Saistītās debitoru saistības tiek izmantotas kā pamatlīdzekļi. Ķīnas Valsts finanšu vērtspapīru vienas joslas, viena ceļa aktīvu īpašā plāna (40) kontā uz 2018. gada 31. decembri bija noguldīti līdzekļi ar grāmatvedības vērtību 114 608 963 RMB. 2019. un 2020. gada beigās šo līdzekļu apmērs bija attiecīgi 2 659 400 562 RMB un 86 455 882 RMB (41). Šie līdzekļi atbilst 0,01 %, 26 % un 0,01 % no Gold East Paper gada apgrozījuma, kas 2018. gadā bija 9,1 miljarda RMB apmērā, 2019. gadā – 10 miljardu RMB apmērā un 2020. gadā – 9,1 miljarda RMB apmērā.

APP

Gold East Paper (Jiangsu)

IFC–Singuang

40

41

Gold East Paper

| — | Saskaņā ar uzņēmuma gada pārskatiem Chenming grupas meitas uzņēmums Jiangxi Chenming Paper Co., Ltd. 2018. gadā sāka tirgū balstītu un likumīgu pāradu konvertēšanu akcijās sadarbībā ar Ķīnas Zheshang Bank, lai samazinātu savu sviras rādītāju, optimizētu kapitāla struktūru un veicinātu vispusīgu kapitāla noturību. Līdz ar to Jinagxi Chenming kapitāls palielinājās par 500 miljoniem RMB (42). 2020. gadā Chenming grupa no Guangdong Nanyue Bank saņēma īstermiņa aizdevumu 1 232 miljonu RMB apmērā (43). |
| --- | --- |

—

Saskaņā ar uzņēmuma gada pārskatiem Chenming grupas meitas uzņēmums Jiangxi Chenming Paper Co., Ltd. 2018. gadā sāka tirgū balstītu un likumīgu pāradu konvertēšanu akcijās sadarbībā ar Ķīnas Zheshang Bank, lai samazinātu savu sviras rādītāju, optimizētu kapitāla struktūru un veicinātu vispusīgu kapitāla noturību. Līdz ar to Jinagxi Chenming kapitāls palielinājās par 500 miljoniem RMB (42). 2020. gadā Chenming grupa no Guangdong Nanyue Bank saņēma īstermiņa aizdevumu 1 232 miljonu RMB apmērā (43).

Chenming

Jiangxi Chenming Paper Co., Ltd.

Zheshang Bank

Jinagxi Chenming

42

Chenming

Guangdong Nanyue Bank

43

| — | Arī privātās bankas attiecīgajā periodā krītotā papīra ražotājiem izsniedza kredītlīnijas. Piemēram, 2018., 2019. un 2020. gadā Chenming grupa saņēma banku aizdevumus par kopējo summu attiecīgi 81 750 miljoni RMB, 82 720 miljoni RMB un 83 165 miljoni RMB (44). |
| --- | --- |

—

Arī privātās bankas attiecīgajā periodā krītotā papīra ražotājiem izsniedza kredītlīnijas. Piemēram, 2018., 2019. un 2020. gadā Chenming grupa saņēma banku aizdevumus par kopējo summu attiecīgi 81 750 miljoni RMB, 82 720 miljoni RMB un 83 165 miljoni RMB (44).

Chenming

44

| (68) | Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata secināt, ka pieprasījuma iesniedzēju norādītie aizdevumi tika piešķirti normālos tirgus apstākļos. Tomēr, pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija konstatēja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji turpināja saņemt preferenciālus aizdevumus. Joprojām ir noteikts, ka papīra nozare ir “atbalstīta nozare”. Turklāt nesen veiktās izmeklēšanās Komisija konstatēja, ka preferenciālie aizdevumi atbalstītajām nozarēm piešķirti ar procentu likmēm, kas bija ievērojami zemākas par likmēm, kas tiktu piemērotas, ja finanšu tirgū nepastāvētu kropļojumi, turklāt nebija derīgu kredītnovērtējumu (45). |
| --- | --- |

(68)

Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata secināt, ka pieprasījuma iesniedzēju norādītie aizdevumi tika piešķirti normālos tirgus apstākļos. Tomēr, pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija konstatēja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji turpināja saņemt preferenciālus aizdevumus. Joprojām ir noteikts, ka papīra nozare ir “atbalstīta nozare”. Turklāt nesen veiktās izmeklēšanās Komisija konstatēja, ka preferenciālie aizdevumi atbalstītajām nozarēm piešķirti ar procentu likmēm, kas bija ievērojami zemākas par likmēm, kas tiktu piemērotas, ja finanšu tirgū nepastāvētu kropļojumi, turklāt nebija derīgu kredītnovērtējumu (45).

45

| (69) | Tāpēc bez vajadzības kvantitatīvi noteikt ar preferenciālo aizdevumu starpniecību piešķirto subsīdiju precīzo summu Komisija secināja, ka ĶTR turpinājusi piešķirt preferenciālus aizdevumus ar labvēlīgām procentu likmēm saskaņā ar konkrētos plānos un rīkojumos paredzētu politiku, kas attiecas uz papīra nozari. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā papīra nozares uzņēmumiem joprojām bija pieejami tieši nodoti naudas līdzekļi preferenciālu aizdevumu veidā. |
| --- | --- |

(69)

Tāpēc bez vajadzības kvantitatīvi noteikt ar preferenciālo aizdevumu starpniecību piešķirto subsīdiju precīzo summu Komisija secināja, ka ĶTR turpinājusi piešķirt preferenciālus aizdevumus ar labvēlīgām procentu likmēm saskaņā ar konkrētos plānos un rīkojumos paredzētu politiku, kas attiecas uz papīra nozari. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā papīra nozares uzņēmumiem joprojām bija pieejami tieši nodoti naudas līdzekļi preferenciālu aizdevumu veidā.

3.3.1.4.   Īpašās iezīmes

Īpašās iezīmes

| (70) | Kā jau parādīts 66.–69. apsvērumā, vairāki juridiskie dokumenti, kas ir konkrēti vērsti uz papīra nozares uzņēmumiem, dod rīkojumus finanšu iestādēm. Pamatojoties uz minētajiem dokumentiem, ir pierādīts, ka finanšu iestādes piešķir preferenciālus aizdevumus tikai ierobežotam skaitam nozaru, kas ievēro attiecīgo ĶV politiku. |
| --- | --- |

(70)

Kā jau parādīts 66.–69. apsvērumā, vairāki juridiskie dokumenti, kas ir konkrēti vērsti uz papīra nozares uzņēmumiem, dod rīkojumus finanšu iestādēm. Pamatojoties uz minētajiem dokumentiem, ir pierādīts, ka finanšu iestādes piešķir preferenciālus aizdevumus tikai ierobežotam skaitam nozaru, kas ievēro attiecīgo ĶV politiku.

| (71) | Tāpēc Komisija secināja, ka subsīdijas preferenciālu aizdevumu veidā nav vispārēji pieejamas, bet ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Turklāt neviena ieinteresētā persona nesniedza pierādījumus, kas liecinātu par to, ka preferenciālie aizdevumi tiek balstīti uz objektīviem kritērijiem vai nosacījumiem saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(71)

Tāpēc Komisija secināja, ka subsīdijas preferenciālu aizdevumu veidā nav vispārēji pieejamas, bet ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Turklāt neviena ieinteresētā persona nesniedza pierādījumus, kas liecinātu par to, ka preferenciālie aizdevumi tiek balstīti uz objektīviem kritērijiem vai nosacījumiem saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

3.3.1.5.   Secinājums

Secinājums

| (72) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra nozare turpināja saņemt subsīdijas preferenciālu aizdevumu veidā. Ņemot vērā finansiālo ieguldījumu esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdiju shēma joprojām ir uzskatāma par kompensējamu. |
| --- | --- |

(72)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra nozare turpināja saņemt subsīdijas preferenciālu aizdevumu veidā. Ņemot vērā finansiālo ieguldījumu esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdiju shēma joprojām ir uzskatāma par kompensējamu.

3.3.2.   Ienākuma nodokļa programmas

Ienākuma nodokļa programmas

3.3.2.1.   Preferenciāla nodokļu politika uzņēmumiem, kuri atzīti par augsto vai jauno tehnoloģiju uzņēmumiem

Preferenciāla nodokļu politika uzņēmumiem, kuri atzīti par augsto vai jauno tehnoloģiju uzņēmumiem

| (73) | Komisija sākotnējā izmeklēšanā noteica ad valorem subsīdijas apmēru attiecībā uz šo subsīdiju, proti, 1,22 % APP grupai un 0,58 % Chenming grupai. |
| --- | --- |

(73)

Komisija sākotnējā izmeklēšanā noteica ad valorem subsīdijas apmēru attiecībā uz šo subsīdiju, proti, 1,22 % APP grupai un 0,58 % Chenming grupai.

ad valorem

APP

Chenming

| (74) | Šī subsīdija ļauj uzņēmumam, kas veiksmīgi piesakās augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmuma apliecības saņemšanai, izmantot ienākuma nodokļa samazinājumu līdz 15 %, salīdzinot ar parasto likmi 25 % apmērā. |
| --- | --- |

(74)

Šī subsīdija ļauj uzņēmumam, kas veiksmīgi piesakās augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmuma apliecības saņemšanai, izmantot ienākuma nodokļa samazinājumu līdz 15 %, salīdzinot ar parasto likmi 25 % apmērā.

3.3.2.1.1.   Juridiskais pamats

| (75) | Subsīdijas tiek nodrošinātas preferenciāla nodokļu režīma veidā saskaņā ar ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma (Nr. 63, izsludināts 2007. gada 16. martā) (46) 28. pantu, kas nosaka: “uzņēmumu ienākuma nodokļa likme augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem, kuriem nepieciešams īpašs valsts atbalsts, tiek samazināta līdz 15 %”. Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 93. pantā ir precizēts:

  “Apzīmējums “valstij atbalstāmi nozīmīgi augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi”, kas minēti Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma 28. panta 2. klauzulā, attiecas uz uzņēmumiem, kuriem pieder būtiskas intelektuālā īpašuma tiesības un kuri atbilst šādiem nosacījumiem:






  1) | ietilpst būtisko valsts atbalstīto augsto un jauno tehnoloģiju jomu tvērumā; |
| --- | --- | --- |

(75)

Subsīdijas tiek nodrošinātas preferenciāla nodokļu režīma veidā saskaņā ar ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma (Nr. 63, izsludināts 2007. gada 16. martā) (46) 28. pantu, kas nosaka: “uzņēmumu ienākuma nodokļa likme augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem, kuriem nepieciešams īpašs valsts atbalsts, tiek samazināta līdz 15 %”. Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 93. pantā ir precizēts:

46

“Apzīmējums “valstij atbalstāmi nozīmīgi augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi”, kas minēti Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma 28. panta 2. klauzulā, attiecas uz uzņēmumiem, kuriem pieder būtiskas intelektuālā īpašuma tiesības un kuri atbilst šādiem nosacījumiem:

1)

ietilpst būtisko valsts atbalstīto augsto un jauno tehnoloģiju jomu tvērumā;

ietilpst būtisko valsts atbalstīto augsto un jauno tehnoloģiju jomu tvērumā;

| 2) | pētniecības un izstrādes izdevumu īpatsvars pārdošanas ieņēmumos nav mazāks par noteikto īpatsvaru; |
| --- | --- |

2)

pētniecības un izstrādes izdevumu īpatsvars pārdošanas ieņēmumos nav mazāks par noteikto īpatsvaru;

pētniecības un izstrādes izdevumu īpatsvars pārdošanas ieņēmumos nav mazāks par noteikto īpatsvaru;

| 3) | ieņēmumu īpatsvars no augsto tehnoloģiju tehnoloģijām/ražojumiem/pakalpojumiem uzņēmuma kopējos ieņēmumos nav mazāks par noteikto īpatsvaru; |
| --- | --- |

3)

ieņēmumu īpatsvars no augsto tehnoloģiju tehnoloģijām/ražojumiem/pakalpojumiem uzņēmuma kopējos ieņēmumos nav mazāks par noteikto īpatsvaru;

ieņēmumu īpatsvars no augsto tehnoloģiju tehnoloģijām/ražojumiem/pakalpojumiem uzņēmuma kopējos ieņēmumos nav mazāks par noteikto īpatsvaru;

| 4) | tehniskā personāla īpatsvars uzņēmuma darbinieku kopskaitā nav mazāks par noteikto īpatsvaru; |
| --- | --- |

4)

tehniskā personāla īpatsvars uzņēmuma darbinieku kopskaitā nav mazāks par noteikto īpatsvaru;

tehniskā personāla īpatsvars uzņēmuma darbinieku kopskaitā nav mazāks par noteikto īpatsvaru;

| 5. | citiem nosacījumiem, kas noteikti Augsto tehnoloģiju uzņēmumu identifikācijas administrēšanas pasākumos; |
| --- | --- |

5.

citiem nosacījumiem, kas noteikti Augsto tehnoloģiju uzņēmumu identifikācijas administrēšanas pasākumos;

citiem nosacījumiem, kas noteikti Augsto tehnoloģiju uzņēmumu identifikācijas administrēšanas pasākumos;

Augsto tehnoloģiju uzņēmumu un galveno valsts atbalstīto augsto un jauno tehnoloģiju jomu identifikācijas pārvaldības pasākumus kopīgi izstrādā Valsts padomes tehnoloģiju, finanšu un nodokļu departamenti, un tie stājas spēkā pēc tam, kad tos apstiprinājusi Valsts padome.”
   (47)

  ,-

   (48)
  .

47

,-

48

.

3.3.2.1.2.   Tiesības uz subsīdiju

| (76) | “Administratīvo pasākumu augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu noteikšanai” 10. pantā ir uzskaitīti kritēriji, pēc kuriem noteic uzņēmumu tiesības izmantot ienākuma nodokļa samazinājumu. Ja uzņēmums atbilst visiem 10. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, tam jāiesniedz pieteikums attiecīgajās iestādēs saskaņā ar minētā akta 11. pantā noteikto kārtību. |
| --- | --- |

(76)

“Administratīvo pasākumu augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu noteikšanai” 10. pantā ir uzskaitīti kritēriji, pēc kuriem noteic uzņēmumu tiesības izmantot ienākuma nodokļa samazinājumu. Ja uzņēmums atbilst visiem 10. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, tam jāiesniedz pieteikums attiecīgajās iestādēs saskaņā ar minētā akta 11. pantā noteikto kārtību.

3.3.2.1.3.   Praktiskā īstenošana

| (77) | Ikvienam uzņēmumam, kas ir iecerējis pieteikties uz ienākumu nodokļa likmes samazinājumu, ir jāiesniedz tiešsaistē aizpildīts pieteikums vietējam zinātnes un tehnoloģiju birojam, kurš veic iepriekšēju pārbaudi. Pēc tam vietējais zinātnes un tehnoloģiju birojs izstrādā ieteikumu provinces zinātnes un tehnoloģiju departamentam. Pirms lēmuma pieņemšanas par augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmuma apliecības izsniegšanu zinātnes un tehnoloģiju departaments var arī nolemt, ka tieši pieteikuma iesniedzēja telpās veiks izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(77)

Ikvienam uzņēmumam, kas ir iecerējis pieteikties uz ienākumu nodokļa likmes samazinājumu, ir jāiesniedz tiešsaistē aizpildīts pieteikums vietējam zinātnes un tehnoloģiju birojam, kurš veic iepriekšēju pārbaudi. Pēc tam vietējais zinātnes un tehnoloģiju birojs izstrādā ieteikumu provinces zinātnes un tehnoloģiju departamentam. Pirms lēmuma pieņemšanas par augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmuma apliecības izsniegšanu zinātnes un tehnoloģiju departaments var arī nolemt, ka tieši pieteikuma iesniedzēja telpās veiks izmeklēšanu.

3.3.2.1.4.   Sākotnējās izmeklēšanas, iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas un šīs izmeklēšanas konstatējumi.

| (78) | Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, ienākuma nodokļa samazinājums būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē tādu negūtu valdības ieņēmumu veidā, kuru dēļ saņēmējiem uzņēmumiem piešķirts ieguvums. Šī subsīdija joprojām ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka ar tiesību aktiem, ar kuriem saskaņā darbojas piešķīrēja iestāde, piekļuve šim ienākuma nodokļa likmes samazinājumam paredzēta tikai konkrētiem uzņēmumiem un nozarēm, kas klasificētas pie atbalstītajām nozarēm, piemēram, uzņēmumiem, kas pieder pie krītotā papīra nozares. |
| --- | --- |

(78)

Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, ienākuma nodokļa samazinājums būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē tādu negūtu valdības ieņēmumu veidā, kuru dēļ saņēmējiem uzņēmumiem piešķirts ieguvums. Šī subsīdija joprojām ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka ar tiesību aktiem, ar kuriem saskaņā darbojas piešķīrēja iestāde, piekļuve šim ienākuma nodokļa likmes samazinājumam paredzēta tikai konkrētiem uzņēmumiem un nozarēm, kas klasificētas pie atbalstītajām nozarēm, piemēram, uzņēmumiem, kas pieder pie krītotā papīra nozares.

| (79) | Komisijai nebija nekādu norāžu vai pierādījumu, ka krītotā papīra nozare vairs negūtu labumu no šīs samazinātās ienākuma nodokļa likmes vai ka attiecīgās subsīdijas un subsīdiju programmas tuvākajā laikā būtu plānots izbeigt. Līdz ar to, pamatojoties uz informāciju, ko pieprasījumā ir snieguši pieprasījuma iesniedzēji (49), kā arī nesen veiktām izmeklēšanām (50) un publiski pieejamu informāciju (51), Komisija konstatēja, ka krītotā papīra nozare joprojām izmanto preferenciālo nodokļu politiku, kas attiecas uz uzņēmumiem, kuri atzīti par augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem (tādējādi ietver arī krītotā papīra nozari). |
| --- | --- |

(79)

Komisijai nebija nekādu norāžu vai pierādījumu, ka krītotā papīra nozare vairs negūtu labumu no šīs samazinātās ienākuma nodokļa likmes vai ka attiecīgās subsīdijas un subsīdiju programmas tuvākajā laikā būtu plānots izbeigt. Līdz ar to, pamatojoties uz informāciju, ko pieprasījumā ir snieguši pieprasījuma iesniedzēji (49), kā arī nesen veiktām izmeklēšanām (50) un publiski pieejamu informāciju (51), Komisija konstatēja, ka krītotā papīra nozare joprojām izmanto preferenciālo nodokļu politiku, kas attiecas uz uzņēmumiem, kuri atzīti par augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem (tādējādi ietver arī krītotā papīra nozari).

49

50

51

| (80) | Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā bija iekļauti papildu pierādījumi tam, ka noteikti Ķīnas krītotā papīra ražotāji turpināja saņemt dažādus nodokļu atvieglojumus un atbrīvojumus. |
| --- | --- |

(80)

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā bija iekļauti papildu pierādījumi tam, ka noteikti Ķīnas krītotā papīra ražotāji turpināja saņemt dažādus nodokļu atvieglojumus un atbrīvojumus.

| (81) | 2018. un 2020. gadā, kā arī 2021. gada pirmajā pusgadā Chenming grupa ziņoja, ka ir saņēmusi nodokļu atlaides kopumā attiecīgi aptuveni 61 miljona RMB, 111 miljonu RMB un 1 miljona RMB apmērā (52). |
| --- | --- |

(81)

2018. un 2020. gadā, kā arī 2021. gada pirmajā pusgadā Chenming grupa ziņoja, ka ir saņēmusi nodokļu atlaides kopumā attiecīgi aptuveni 61 miljona RMB, 111 miljonu RMB un 1 miljona RMB apmērā (52).

Chenming

52

| (82) | 2018., 2019. un 2020. gadā, kā arī 2021. gada pirmajā pusgadā Chenming grupa pozīcijā “Valdības dotācijas” norādīja nodokļu atlaides kopumā attiecīgi 20 miljonu RMB, 80 miljonu RMB, 72 miljonu RMB un 9 miljonu RMB apmērā (53). |
| --- | --- |

(82)

2018., 2019. un 2020. gadā, kā arī 2021. gada pirmajā pusgadā Chenming grupa pozīcijā “Valdības dotācijas” norādīja nodokļu atlaides kopumā attiecīgi 20 miljonu RMB, 80 miljonu RMB, 72 miljonu RMB un 9 miljonu RMB apmērā (53).

Chenming

53

| (83) | Šo nodokļu atlaižu/atmaksu kopējā vērtība ir attiecīgi aptuveni 81 miljons RMB, 192 miljoni RMB, 72 miljoni RMB un 10 miljoni RMB, kas ir 0,28 %, 0,63 %, 0,23 % un 0,06 % no uzņēmuma ieņēmumiem un 3,32 %, 11,56 %, 4,19 % un 0,51 % no tā tīrās peļņas 2018., 2019., 2020. gadā un 2021. gada pirmajā pusgadā (54). Tāpat 2020. gadā Gold East Paper (Jiangsu) ziņoja par nodokļu atmaksām un samazinājumiem kopumā 68 miljonu RMB apmērā, kas ir 0,73 % no uzņēmuma ieņēmumiem un 2,18 % no tā attiecīgā gada peļņas (55). Līdz ar to, lai arī uz publiski pieejamo datu pamata nebija iespējams noteikt, kura konkrētā nodokļu atbrīvojuma vai atmaksas ietvaros šie ieguvumi tika saņemti, ir skaidrs, ka attiecīgie ieguvumi turpinājās un to apmērs bija būtisks. |
| --- | --- |

(83)

Šo nodokļu atlaižu/atmaksu kopējā vērtība ir attiecīgi aptuveni 81 miljons RMB, 192 miljoni RMB, 72 miljoni RMB un 10 miljoni RMB, kas ir 0,28 %, 0,63 %, 0,23 % un 0,06 % no uzņēmuma ieņēmumiem un 3,32 %, 11,56 %, 4,19 % un 0,51 % no tā tīrās peļņas 2018., 2019., 2020. gadā un 2021. gada pirmajā pusgadā (54). Tāpat 2020. gadā Gold East Paper (Jiangsu) ziņoja par nodokļu atmaksām un samazinājumiem kopumā 68 miljonu RMB apmērā, kas ir 0,73 % no uzņēmuma ieņēmumiem un 2,18 % no tā attiecīgā gada peļņas (55). Līdz ar to, lai arī uz publiski pieejamo datu pamata nebija iespējams noteikt, kura konkrētā nodokļu atbrīvojuma vai atmaksas ietvaros šie ieguvumi tika saņemti, ir skaidrs, ka attiecīgie ieguvumi turpinājās un to apmērs bija būtisks.

54

Gold East Paper (Jiangsu)

55

| (84) | Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā piešķirto subsīdijas apjomu. Tomēr, ņemot vērā 78. apsvērumā minēto iepriekšējo izmeklēšanu konstatējumus un 79.–83. apsvērumā minēto termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju, kā arī nepastāvot nekādām norādēm uz pretējo, Komisija secina, ka krītotā papīra ražotāji joprojām tiek subsidēti. |
| --- | --- |

(84)

Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā piešķirto subsīdijas apjomu. Tomēr, ņemot vērā 78. apsvērumā minēto iepriekšējo izmeklēšanu konstatējumus un 79.–83. apsvērumā minēto termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju, kā arī nepastāvot nekādām norādēm uz pretējo, Komisija secina, ka krītotā papīra ražotāji joprojām tiek subsidēti.

3.3.2.1.5.   Secinājums

| (85) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra nozare turpināja saņemt subsīdijas uzņēmumiem, kuri atzīti par augsto vai jauno tehnoloģiju uzņēmumiem piemērotas preferenciālas nodokļu politikas veidā. Ņemot vērā finansiālo ieguldījumu esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdiju shēma joprojām ir uzskatāma par kompensējamu. |
| --- | --- |

(85)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra nozare turpināja saņemt subsīdijas uzņēmumiem, kuri atzīti par augsto vai jauno tehnoloģiju uzņēmumiem piemērotas preferenciālas nodokļu politikas veidā. Ņemot vērā finansiālo ieguldījumu esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdiju shēma joprojām ir uzskatāma par kompensējamu.

3.3.2.2.   Preferenciāla nodokļu politika pētniecībai un izstrādei

Preferenciāla nodokļu politika pētniecībai un izstrādei

| (86) | Komisija sākotnējā izmeklēšanā noteica ad valorem subsīdijas apmēru attiecībā uz šo preferenciālo nodokļu režīmu, proti, 0,02 % APP grupai un 0,05 % Chenming grupai. |
| --- | --- |

(86)

Komisija sākotnējā izmeklēšanā noteica ad valorem subsīdijas apmēru attiecībā uz šo preferenciālo nodokļu režīmu, proti, 0,02 % APP grupai un 0,05 % Chenming grupai.

ad valorem

APP

Chenming

| (87) | Nodokļa kompensācijas pētniecībai un izstrādei paredz uzņēmumiem preferenciālu nodokļu režīmu to pētniecības un izstrādes darbībām konkrētās valsts noteiktās prioritārās tehnoloģiju jomās, ja tiek ievēroti konkrēti pētniecības un izstrādes izdevumu sliekšņi. |
| --- | --- |

(87)

Nodokļa kompensācijas pētniecībai un izstrādei paredz uzņēmumiem preferenciālu nodokļu režīmu to pētniecības un izstrādes darbībām konkrētās valsts noteiktās prioritārās tehnoloģiju jomās, ja tiek ievēroti konkrēti pētniecības un izstrādes izdevumu sliekšņi.

| (88) | Proti, pētniecības un izstrādes izdevumi, kuri radušies, izstrādājot jaunas tehnoloģijas, jaunus ražojumus un jaunas amata prasmes, kas nav nemateriāli aktīvi un tiek iekļauti kārtējā laikposma peļņā vai zaudējumos, tiek atskaitīti vēl 75 % apmērā papildus atskaitīšanai pilnā apmērā, ņemot vērā faktisko situāciju. Ja iepriekš minētie pētniecības un izstrādes izdevumi veido nemateriālus aktīvus, tiem piemēro amortizāciju 175 % apmērā no nemateriālo aktīvu izmaksām. Kopš 2021. gada janvāra papildu atskaitījums pirms nodokļu nomaksas par pētniecības un izstrādes izdevumiem tika palielināts līdz 100 % (56). |
| --- | --- |

(88)

Proti, pētniecības un izstrādes izdevumi, kuri radušies, izstrādājot jaunas tehnoloģijas, jaunus ražojumus un jaunas amata prasmes, kas nav nemateriāli aktīvi un tiek iekļauti kārtējā laikposma peļņā vai zaudējumos, tiek atskaitīti vēl 75 % apmērā papildus atskaitīšanai pilnā apmērā, ņemot vērā faktisko situāciju. Ja iepriekš minētie pētniecības un izstrādes izdevumi veido nemateriālus aktīvus, tiem piemēro amortizāciju 175 % apmērā no nemateriālo aktīvu izmaksām. Kopš 2021. gada janvāra papildu atskaitījums pirms nodokļu nomaksas par pētniecības un izstrādes izdevumiem tika palielināts līdz 100 % (56).

56

3.3.2.2.1.   Juridiskais pamats

| (89) | Preferenciālais nodokļu režīms ir paredzēts ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma (Nr. 63, izsludināts 2007. gada 16. martā) 30. panta 1. punktā, ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 95. pantā, kā arī šādos paziņojumos:






  — | Finanšu ministrijas, Valsts nodokļu pārvaldes un Zinātnes un tehnoloģiju ministrijas Paziņojums par to, kā uzlabot politiku pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšanai pirms nodokļiem (Cai Shui (2015) Nr. 119), |
| --- | --- | --- |

(89)

Preferenciālais nodokļu režīms ir paredzēts ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma (Nr. 63, izsludināts 2007. gada 16. martā) 30. panta 1. punktā, ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 95. pantā, kā arī šādos paziņojumos:

—

Finanšu ministrijas, Valsts nodokļu pārvaldes un Zinātnes un tehnoloģiju ministrijas Paziņojums par to, kā uzlabot politiku pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšanai pirms nodokļiem (Cai Shui (2015) Nr. 119),

Cai Shui

| — | Apkārtraksts par pētniecības un izstrādes izdevumu pirmsnodokļu palielinātā atskaitījuma palielināšanu (Cai Shui (2018) Nr. 99), |
| --- | --- |

—

Apkārtraksts par pētniecības un izstrādes izdevumu pirmsnodokļu palielinātā atskaitījuma palielināšanu (Cai Shui (2018) Nr. 99),

Cai Shui

| — | Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums (2015) Nr. 97 par būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar politiku uzņēmumu pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšanai pirms nodokļiem, |
| --- | --- |

—

Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums (2015) Nr. 97 par būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar politiku uzņēmumu pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšanai pirms nodokļiem,

| — | Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums (2017) Nr. 40 par jautājumiem, kas saistīti ar tiesību tvērumu pētniecības un izstrādes izdevumu papildu atskaitījumu aprēķiniem pirms nodokļu nomaksas, un |
| --- | --- |

—

Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums (2017) Nr. 40 par jautājumiem, kas saistīti ar tiesību tvērumu pētniecības un izstrādes izdevumu papildu atskaitījumu aprēķiniem pirms nodokļu nomaksas, un

| — | 2016. gada Valsts atbalstīto augsto tehnoloģiju jomu katalogs (57), |
| --- | --- |

—

2016. gada Valsts atbalstīto augsto tehnoloģiju jomu katalogs (57),

57

3.3.2.2.2.   Tiesības uz subsīdiju

| (90) | Šis preferenciālais nodokļu režīms nodrošina ieguvumu uzņēmumiem, kas tiek atzīti par tādiem, kuri īsteno pētniecības un izstrādes projektus. Izmantot shēmu ir tiesības tikai to jauno un augsto tehnoloģiju nozaru uzņēmumu pētniecības un izstrādes projektiem, kuri saņem primāro atbalstu no valsts, un projektiem, kas uzskaitīti Pamatnostādnēs par augsto tehnoloģiju industrializācijas galvenajām jomām saskaņā ar Valsts Attīstības un reformu komisijas noteikto pašreizējo attīstības prioritāti. |
| --- | --- |

(90)

Šis preferenciālais nodokļu režīms nodrošina ieguvumu uzņēmumiem, kas tiek atzīti par tādiem, kuri īsteno pētniecības un izstrādes projektus. Izmantot shēmu ir tiesības tikai to jauno un augsto tehnoloģiju nozaru uzņēmumu pētniecības un izstrādes projektiem, kuri saņem primāro atbalstu no valsts, un projektiem, kas uzskaitīti Pamatnostādnēs par augsto tehnoloģiju industrializācijas galvenajām jomām saskaņā ar Valsts Attīstības un reformu komisijas noteikto pašreizējo attīstības prioritāti.

3.3.2.2.3.   Praktiskā īstenošana

| (91) | Ikvienam uzņēmumam, kas ir iecerējis pieteikties šim preferenciālajam nodokļu režīmam, ir jāiesniedz detalizēta informācija par pētniecības un izstrādes projektiem vietējam zinātnes un tehnoloģiju birojam. Pēc pārbaudes nodokļu birojs izdod paziņojumu par apstiprināšanu. Apstiprinātiem projektiem summu, kam piemēro uzņēmumu ienākuma nodokli, samazina par 50 % no faktiskajām izmaksām. |
| --- | --- |

(91)

Ikvienam uzņēmumam, kas ir iecerējis pieteikties šim preferenciālajam nodokļu režīmam, ir jāiesniedz detalizēta informācija par pētniecības un izstrādes projektiem vietējam zinātnes un tehnoloģiju birojam. Pēc pārbaudes nodokļu birojs izdod paziņojumu par apstiprināšanu. Apstiprinātiem projektiem summu, kam piemēro uzņēmumu ienākuma nodokli, samazina par 50 % no faktiskajām izmaksām.

3.3.2.2.4.   Sākotnējās izmeklēšanas, iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas un šīs izmeklēšanas konstatējumi

| (92) | Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā (58) un iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā (59), preferenciāls nodokļu režīms būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē tādu negūtu valdības ieņēmumu veidā, kuru dēļ saņēmējiem uzņēmumiem piešķirts ieguvums. Šī subsīdija joprojām ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka ar tiesību aktiem, ar kuriem saskaņā darbojas piešķīrēja iestāde, piekļuve šai shēmai paredzēta tikai konkrētiem uzņēmumiem un nozarēm, kas klasificētas pie atbalstītajām nozarēm, piemēram, uzņēmumiem, kas pieder pie krītotā papīra nozares. |
| --- | --- |

(92)

Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā (58) un iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā (59), preferenciāls nodokļu režīms būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē tādu negūtu valdības ieņēmumu veidā, kuru dēļ saņēmējiem uzņēmumiem piešķirts ieguvums. Šī subsīdija joprojām ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka ar tiesību aktiem, ar kuriem saskaņā darbojas piešķīrēja iestāde, piekļuve šai shēmai paredzēta tikai konkrētiem uzņēmumiem un nozarēm, kas klasificētas pie atbalstītajām nozarēm, piemēram, uzņēmumiem, kas pieder pie krītotā papīra nozares.

58

59

| (93) | Nedz ĶV, nedz ražotāji eksportētāji nesniedza pierādījumus, ka krītotā papīra nozare vairs negūtu labumu no preferenciāla nodokļu režīma vai ka attiecīgās subsīdijas un subsīdiju programmas tuvākajā laikā būtu plānots izbeigt. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko pieprasījumā ir snieguši tā iesniedzēji (60), konstatēja, ka krītotā papīra nozare PIP laikā turpināja izmantot preferenciālo nodokļu politiku pētniecībai un izstrādei. Preferenciālo nodokļu režīmu joprojām izmanto uzņēmumi, kas ir oficiāli atzīti par augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(93)

Nedz ĶV, nedz ražotāji eksportētāji nesniedza pierādījumus, ka krītotā papīra nozare vairs negūtu labumu no preferenciāla nodokļu režīma vai ka attiecīgās subsīdijas un subsīdiju programmas tuvākajā laikā būtu plānots izbeigt. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko pieprasījumā ir snieguši tā iesniedzēji (60), konstatēja, ka krītotā papīra nozare PIP laikā turpināja izmantot preferenciālo nodokļu politiku pētniecībai un izstrādei. Preferenciālo nodokļu režīmu joprojām izmanto uzņēmumi, kas ir oficiāli atzīti par augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem.

60

| (94) | Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt PIP laikā piešķirto subsīdijas apmēru. Tomēr, ņemot vērā 92. apsvērumā minētajās iepriekšējās izmeklēšanās konstatēto, kā arī 79.–83. apsvērumā minēto termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un nepastāvot nekādai informācijai, kas liecinātu par pretējo, Komisija uzskatīja, ka krītotā papīra ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām tika subsidēti. |
| --- | --- |

(94)

Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt PIP laikā piešķirto subsīdijas apmēru. Tomēr, ņemot vērā 92. apsvērumā minētajās iepriekšējās izmeklēšanās konstatēto, kā arī 79.–83. apsvērumā minēto termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un nepastāvot nekādai informācijai, kas liecinātu par pretējo, Komisija uzskatīja, ka krītotā papīra ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām tika subsidēti.

3.3.2.2.5.   Secinājums

| (95) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra nozare turpināja saņemt subsīdijas preferenciālas nodokļu politikas pētniecībai un izstrādei veidā. Ņemot vērā finansiālo ieguldījumu esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdiju shēma joprojām ir uzskatāma par kompensējamu. |
| --- | --- |

(95)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra nozare turpināja saņemt subsīdijas preferenciālas nodokļu politikas pētniecībai un izstrādei veidā. Ņemot vērā finansiālo ieguldījumu esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdiju shēma joprojām ir uzskatāma par kompensējamu.

3.3.2.3.   Dividenžu atbrīvojums no nodokļa kvalificētiem rezidentuzņēmumiem

Dividenžu atbrīvojums no nodokļa kvalificētiem rezidentuzņēmumiem

| (96) | Komisija sākotnējā izmeklēšanā noteica ad valorem subsīdijas apmēru attiecībā uz šo shēmu, proti, 1,34 % APP grupai un 0,21 % Chenming grupai. |
| --- | --- |

(96)

Komisija sākotnējā izmeklēšanā noteica ad valorem subsīdijas apmēru attiecībā uz šo shēmu, proti, 1,34 % APP grupai un 0,21 % Chenming grupai.

ad valorem

APP

Chenming

| (97) | Dividenžu atbrīvojums no nodokļa attiecas uz ĶTR rezidentuzņēmumiem, kas ir kapitāldaļu turētāji citos ĶTR rezidentuzņēmumos. Pirmie minētie ir tiesīgi saņemt atbrīvojumu no ienākumu nodokļa par noteiktām dividendēm, ko maksā pēdējie minētie uzņēmumi. |
| --- | --- |

(97)

Dividenžu atbrīvojums no nodokļa attiecas uz ĶTR rezidentuzņēmumiem, kas ir kapitāldaļu turētāji citos ĶTR rezidentuzņēmumos. Pirmie minētie ir tiesīgi saņemt atbrīvojumu no ienākumu nodokļa par noteiktām dividendēm, ko maksā pēdējie minētie uzņēmumi.

3.3.2.3.1.   Juridiskais pamats

| (98) | Dividenžu atbrīvojums no nodokļa tiek nodrošināts atbilstoši ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma 25. un 26. pantam un ir sīkāk skaidrots ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 83. pantā un ĶTR Valsts Padomes Dekrētā Nr. 512, kas izsludināts 2007. gada 6. decembrī. |
| --- | --- |

(98)

Dividenžu atbrīvojums no nodokļa tiek nodrošināts atbilstoši ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma 25. un 26. pantam un ir sīkāk skaidrots ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 83. pantā un ĶTR Valsts Padomes Dekrētā Nr. 512, kas izsludināts 2007. gada 6. decembrī.

| (99) | Programmas juridiskais pamats ir UIN likuma 26. panta 2. punkts kopā ar ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumiem. |
| --- | --- |

(99)

Programmas juridiskais pamats ir UIN likuma 26. panta 2. punkts kopā ar ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumiem.

| (100) | UIN likuma 25. pantā, ar ko sākas IV nodaļa “Preferenciāla nodokļu politika”, ir paredzēts: “Valsts piedāvā ienākuma nodokļa atvieglojumus uzņēmumiem, kas darbojas nozarēs vai projektos, kuru attīstību īpaši atbalsta un veicina valsts.” Turklāt 26. panta 2. punktā ir precizēts, ka atbrīvojums no nodokļa ir piemērojams ienākumiem no pašu kapitāla ieguldījumiem starp “tiesīgajiem rezidentuzņēmumiem”, kas, šķiet, ierobežo tā piemērošanas jomu, attiecinot to tikai uz konkrētiem rezidentuzņēmumiem. |
| --- | --- |

(100)

UIN likuma 25. pantā, ar ko sākas IV nodaļa “Preferenciāla nodokļu politika”, ir paredzēts: “Valsts piedāvā ienākuma nodokļa atvieglojumus uzņēmumiem, kas darbojas nozarēs vai projektos, kuru attīstību īpaši atbalsta un veicina valsts.” Turklāt 26. panta 2. punktā ir precizēts, ka atbrīvojums no nodokļa ir piemērojams ienākumiem no pašu kapitāla ieguldījumiem starp “tiesīgajiem rezidentuzņēmumiem”, kas, šķiet, ierobežo tā piemērošanas jomu, attiecinot to tikai uz konkrētiem rezidentuzņēmumiem.

3.3.2.3.2.   Tiesības uz subsīdiju

| (101) | Dividenžu atbrīvojums no nodokļa nodrošina ieguvumu visiem rezidentuzņēmumiem, kas ir kapitāldaļu turētāji citos Ķīnas rezidentuzņēmumos. |
| --- | --- |

(101)

Dividenžu atbrīvojums no nodokļa nodrošina ieguvumu visiem rezidentuzņēmumiem, kas ir kapitāldaļu turētāji citos Ķīnas rezidentuzņēmumos.

| (102) | Šī subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo jau ar tiesību aktiem vien šā atbrīvojuma piemērošana ir ierobežota, attiecinot to tikai uz kvalificētiem rezidentuzņēmumiem, kurus būtiski atbalsta valsts un kuru attīstību veicina valsts. |
| --- | --- |

(102)

Šī subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo jau ar tiesību aktiem vien šā atbrīvojuma piemērošana ir ierobežota, attiecinot to tikai uz kvalificētiem rezidentuzņēmumiem, kurus būtiski atbalsta valsts un kuru attīstību veicina valsts.

3.3.2.3.3.   Praktiskā īstenošana

| (103) | Uzņēmumi var izmantot dividenžu atbrīvojumu no nodokļa tiešā veidā ar nodokļu deklarāciju starpniecību. |
| --- | --- |

(103)

Uzņēmumi var izmantot dividenžu atbrīvojumu no nodokļa tiešā veidā ar nodokļu deklarāciju starpniecību.

3.3.2.3.4.   Šīs izmeklēšanas konstatējumi

| (104) | Komisija sākotnējā izmeklēšanā (61) un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā (62) konstatēja, ka dividenžu atbrīvojums no nodokļa būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē tādu negūtu valdības ieņēmumu veidā, kuru dēļ saņēmējiem uzņēmumiem piešķirts ieguvums. Šī subsīdija joprojām ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka ar tiesību aktiem, ar kuriem saskaņā darbojas piešķīrēja iestāde, piekļuve šai shēmai paredzēta tikai Ķīnas rezidentuzņēmumiem, kas saņem ienākumus par dividendēm no citiem Ķīnas rezidentuzņēmumiem, atšķirībā no uzņēmumiem, kuri iegulda ārvalstu uzņēmumos. |
| --- | --- |

(104)

Komisija sākotnējā izmeklēšanā (61) un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā (62) konstatēja, ka dividenžu atbrīvojums no nodokļa būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē tādu negūtu valdības ieņēmumu veidā, kuru dēļ saņēmējiem uzņēmumiem piešķirts ieguvums. Šī subsīdija joprojām ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka ar tiesību aktiem, ar kuriem saskaņā darbojas piešķīrēja iestāde, piekļuve šai shēmai paredzēta tikai Ķīnas rezidentuzņēmumiem, kas saņem ienākumus par dividendēm no citiem Ķīnas rezidentuzņēmumiem, atšķirībā no uzņēmumiem, kuri iegulda ārvalstu uzņēmumos.

61

62

| (105) | Komisijas rīcībā nebija nekādu pierādījumu tam, ka krītotā papīra nozare vairs negūtu labumu no dividenžu atbrīvojuma no nodokļa vai ka attiecīgās subsīdijas un subsīdiju programmas tuvākajā laikā būtu plānots izbeigt. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko pieprasījumā ir snieguši tā iesniedzēji (63), kā arī nesen veiktajām izmeklēšanām (64), secināja, ka krītotā papīra nozare joprojām gūst labumu no dividenžu atbrīvojuma no nodokļa. |
| --- | --- |

(105)

Komisijas rīcībā nebija nekādu pierādījumu tam, ka krītotā papīra nozare vairs negūtu labumu no dividenžu atbrīvojuma no nodokļa vai ka attiecīgās subsīdijas un subsīdiju programmas tuvākajā laikā būtu plānots izbeigt. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko pieprasījumā ir snieguši tā iesniedzēji (63), kā arī nesen veiktajām izmeklēšanām (64), secināja, ka krītotā papīra nozare joprojām gūst labumu no dividenžu atbrīvojuma no nodokļa.

63

64

| (106) | Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt PIP laikā piešķirto subsīdijas apmēru. Tomēr, ņemot vērā 104. apsvērumā minētajās iepriekšējās izmeklēšanās konstatēto, kā arī 79. un 100. apsvērumā minēto pieprasījuma iesniedzēju konstatēto informāciju par nodokļu atvieglojumiem kopumā un nepastāvot nekādai informācijai, kas liecinātu par pretējo, Komisija uzskatīja, ka krītotā papīra ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām tika subsidēti. |
| --- | --- |

(106)

Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt PIP laikā piešķirto subsīdijas apmēru. Tomēr, ņemot vērā 104. apsvērumā minētajās iepriekšējās izmeklēšanās konstatēto, kā arī 79. un 100. apsvērumā minēto pieprasījuma iesniedzēju konstatēto informāciju par nodokļu atvieglojumiem kopumā un nepastāvot nekādai informācijai, kas liecinātu par pretējo, Komisija uzskatīja, ka krītotā papīra ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām tika subsidēti.

3.3.2.3.5.   Secinājums

| (107) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra nozare turpināja saņemt subsīdijas dividenžu atbrīvojuma no nodokļa kvalificētiem rezidentuzņēmumiem veidā. Ņemot vērā finansiālo ieguldījumu esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdiju shēma joprojām ir uzskatāma par kompensējamu. |
| --- | --- |

(107)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra nozare turpināja saņemt subsīdijas dividenžu atbrīvojuma no nodokļa kvalificētiem rezidentuzņēmumiem veidā. Ņemot vērā finansiālo ieguldījumu esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdiju shēma joprojām ir uzskatāma par kompensējamu.

3.3.3.   Netiešo nodokļu un importa tarifu programmas

Netiešo nodokļu un importa tarifu programmas

3.3.3.1.   Importētu iekārtu atbrīvojums no pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un tarifa

Importētu iekārtu atbrīvojums no pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un tarifa

| (108) | Komisija sākotnējā izmeklēšanā noteica ad valorem subsīdijas apmēru attiecībā uz šo pasākumu, proti, APP grupai 1,17 % un Chenming grupai 0,61 %. |
| --- | --- |

(108)

Komisija sākotnējā izmeklēšanā noteica ad valorem subsīdijas apmēru attiecībā uz šo pasākumu, proti, APP grupai 1,17 % un Chenming grupai 0,61 %.

ad valorem

APP

Chenming

| (109) | Šī pasākums nodrošina ieguvumu atbrīvojuma no PVN un beznodokļa importa veidā kapitāla precēm ārvalstu ieguldījumu uzņēmumiem (“FIE”) vai iekšzemes uzņēmumiem, kas var saņemt Ķīnas iestāžu izsniegto valsts atbalstīto projektu apliecību atbilstoši attiecīgajiem ieguldījumu, nodokļu un muitas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(109)

Šī pasākums nodrošina ieguvumu atbrīvojuma no PVN un beznodokļa importa veidā kapitāla precēm ārvalstu ieguldījumu uzņēmumiem (“FIE”) vai iekšzemes uzņēmumiem, kas var saņemt Ķīnas iestāžu izsniegto valsts atbalstīto projektu apliecību atbilstoši attiecīgajiem ieguldījumu, nodokļu un muitas tiesību aktiem.

FIE

3.3.3.1.1.   Juridiskais pamats

| (110) | Atbrīvojuma no PVN un tarifa pamatā ir tiesību normu kopums, t. i., Valsts Padomes Apkārtraksts par importēto iekārtu nodokļu politikas pielāgošanu Nr. 37/1997, Finanšu ministrijas, Vispārējās muitas administrācijas un Valsts Nodokļu administrācijas [2008. gada] Paziņojums Nr. 43, Valsts Attīstības un reformu komisijas 2006. gada 22. februāra Paziņojums Nr. 316/2006 par attiecīgajiem jautājumiem saistībā ar to, kā rīkoties ar apstiprinājuma vēstuli par vietējiem vai ārvalstu finansētiem projektiem, kuru attīstību veicina valsts, un 2008. gada Katalogs par importa precēm, kas nav atbrīvojamas no nodokļa, FIE vai iekšzemes uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(110)

Atbrīvojuma no PVN un tarifa pamatā ir tiesību normu kopums, t. i., Valsts Padomes Apkārtraksts par importēto iekārtu nodokļu politikas pielāgošanu Nr. 37/1997, Finanšu ministrijas, Vispārējās muitas administrācijas un Valsts Nodokļu administrācijas [2008. gada] Paziņojums Nr. 43, Valsts Attīstības un reformu komisijas 2006. gada 22. februāra Paziņojums Nr. 316/2006 par attiecīgajiem jautājumiem saistībā ar to, kā rīkoties ar apstiprinājuma vēstuli par vietējiem vai ārvalstu finansētiem projektiem, kuru attīstību veicina valsts, un 2008. gada Katalogs par importa precēm, kas nav atbrīvojamas no nodokļa, FIE vai iekšzemes uzņēmumiem.

FIE

3.3.3.1.2.   Tiesības uz subsīdiju

| (111) | Tiesības uz subsīdiju ir tikai pieteikumu iesniedzējiem – FIE vai iekšzemes uzņēmumiem –, kas var saņemt valsts atbalstīto projektu apliecību. |
| --- | --- |

(111)

Tiesības uz subsīdiju ir tikai pieteikumu iesniedzējiem – FIE vai iekšzemes uzņēmumiem –, kas var saņemt valsts atbalstīto projektu apliecību.

FIE

3.3.3.1.3.   Praktiskā īstenošana

| (112) | Saskaņā ar I.1. pantu Valsts Attīstības un reformu komisijas 2006. gada 22. februāra Paziņojumā Nr. 316/2006 par jautājumiem saistībā ar to, kā rīkoties ar apstiprinājuma vēstuli par vietējiem vai ārvalstu finansētiem projektiem, kuru attīstību veicina valsts, ārvalstu ieguldījumu projekti, kas atbilst atbalstītajiem ārvalstu ieguldījumu projektiem ar tehnoloģiju pārnesi atbilstīgi Ievirzes katalogam ārvalstu ieguldījumu nozarēm un Katalogam par ārvalstu ieguldījumiem Centrālajā un Rietumu reģionā, ir atbrīvoti no muitas nodokļiem, kā arī pievienotās vērtības nodokļa importam, izņemot tos, kuri uzskaitīti Importa preču katalogā, uz kurām neattiecas ārvalstu ieguldījumu projektu atbrīvojums no nodokļa. Par atbalstītajā kategorijā iekļautiem ārvalstu ieguldījumu projektiem, kuru kopējā summa ir vismaz 30 miljoni USD, projekta apstiprinājuma vēstuli izdod Valsts Attīstības un reformu komisija. Par atbalstītajā kategorijā iekļautiem ārvalstu ieguldījumu projektiem, kuru kopējā ieguldījumu summu ir mazāka par 30 miljoniem USD, projekta apstiprinājuma vēstuli izdod komisijas vai ekonomikas municipalitātes provinču līmenī. Tiklīdz uzņēmumi saņem projekta apstiprinājuma vēstuli par atbalstīto kategoriju, tie iesniedz apliecības un citus pieteikuma dokumentus saviem vietējiem muitas dienestiem, lai būtu tiesīgi uz importētu iekārtu atbrīvojumu no ievedmuitas maksājuma un PVN. |
| --- | --- |

(112)

Saskaņā ar I.1. pantu Valsts Attīstības un reformu komisijas 2006. gada 22. februāra Paziņojumā Nr. 316/2006 par jautājumiem saistībā ar to, kā rīkoties ar apstiprinājuma vēstuli par vietējiem vai ārvalstu finansētiem projektiem, kuru attīstību veicina valsts, ārvalstu ieguldījumu projekti, kas atbilst atbalstītajiem ārvalstu ieguldījumu projektiem ar tehnoloģiju pārnesi atbilstīgi Ievirzes katalogam ārvalstu ieguldījumu nozarēm un Katalogam par ārvalstu ieguldījumiem Centrālajā un Rietumu reģionā, ir atbrīvoti no muitas nodokļiem, kā arī pievienotās vērtības nodokļa importam, izņemot tos, kuri uzskaitīti Importa preču katalogā, uz kurām neattiecas ārvalstu ieguldījumu projektu atbrīvojums no nodokļa. Par atbalstītajā kategorijā iekļautiem ārvalstu ieguldījumu projektiem, kuru kopējā summa ir vismaz 30 miljoni USD, projekta apstiprinājuma vēstuli izdod Valsts Attīstības un reformu komisija. Par atbalstītajā kategorijā iekļautiem ārvalstu ieguldījumu projektiem, kuru kopējā ieguldījumu summu ir mazāka par 30 miljoniem USD, projekta apstiprinājuma vēstuli izdod komisijas vai ekonomikas municipalitātes provinču līmenī. Tiklīdz uzņēmumi saņem projekta apstiprinājuma vēstuli par atbalstīto kategoriju, tie iesniedz apliecības un citus pieteikuma dokumentus saviem vietējiem muitas dienestiem, lai būtu tiesīgi uz importētu iekārtu atbrīvojumu no ievedmuitas maksājuma un PVN.

3.3.3.1.4.   Sākotnējās izmeklēšanas, iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas un šīs izmeklēšanas konstatējumi

| (113) | Komisija sākotnējā izmeklēšanā (65), iepriekšējā pārskatīšanā (66) un citās izmeklēšanās (67) ir konstatējusi, ka atbrīvojums no PVN un tarifa būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē tādu negūtu valdības ieņēmumu veidā, kuru dēļ saņēmējiem uzņēmumiem piešķirts ieguvums. Šī subsīdija joprojām ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka ar tiesību aktiem, ar kuriem saskaņā darbojas piešķīrēja iestāde, piekļuve šai shēmai paredzēta tikai uzņēmumiem, kas iegulda konkrētās darījumdarbības kategorijās, kuras pilnībā noteiktas likumā (t. i., ievirzes katalogā ārvalstu ieguldījumiem un galveno nozaru, ražojumu un tehnoloģiju katalogā, kuru attīstību veicina valsts). |
| --- | --- |

(113)

Komisija sākotnējā izmeklēšanā (65), iepriekšējā pārskatīšanā (66) un citās izmeklēšanās (67) ir konstatējusi, ka atbrīvojums no PVN un tarifa būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē tādu negūtu valdības ieņēmumu veidā, kuru dēļ saņēmējiem uzņēmumiem piešķirts ieguvums. Šī subsīdija joprojām ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka ar tiesību aktiem, ar kuriem saskaņā darbojas piešķīrēja iestāde, piekļuve šai shēmai paredzēta tikai uzņēmumiem, kas iegulda konkrētās darījumdarbības kategorijās, kuras pilnībā noteiktas likumā (t. i., ievirzes katalogā ārvalstu ieguldījumiem un galveno nozaru, ražojumu un tehnoloģiju katalogā, kuru attīstību veicina valsts).

65

66

67

| (114) | Netika iesniegti nekādi pierādījumi, ka krītotā papīra nozare vairs negūtu labumu no PVN un tarifa atbrīvojuma vai ka attiecīgās subsīdijas un subsīdiju programmas tuvākajā laikā būtu plānots izbeigt. Komisija, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem faktiem un jo īpaši Komisijas iepriekšējās izmeklēšanās (68) secināto par šo subsīdiju, konstatēja, ka krītotā papīra nozare joprojām izmanto importētu iekārtu atbrīvojumu no PVN un tarifa. |
| --- | --- |

(114)

Netika iesniegti nekādi pierādījumi, ka krītotā papīra nozare vairs negūtu labumu no PVN un tarifa atbrīvojuma vai ka attiecīgās subsīdijas un subsīdiju programmas tuvākajā laikā būtu plānots izbeigt. Komisija, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem faktiem un jo īpaši Komisijas iepriekšējās izmeklēšanās (68) secināto par šo subsīdiju, konstatēja, ka krītotā papīra nozare joprojām izmanto importētu iekārtu atbrīvojumu no PVN un tarifa.

68

| (115) | Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt PIP laikā piešķirto subsīdijas apmēru. Tomēr, ņemot vērā 113. apsvērumā minētajās iepriekšējās izmeklēšanās konstatēto, kā arī 112. apsvērumā minētos pieprasījuma iesniedzēju konstatētos vispārējos nodokļu atvieglojumus un nepastāvot nekādai informācijai, kas liecinātu par pretējo, Komisija uzskatīja, ka krītotā papīra ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām tiek subsidēti. |
| --- | --- |

(115)

Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt PIP laikā piešķirto subsīdijas apmēru. Tomēr, ņemot vērā 113. apsvērumā minētajās iepriekšējās izmeklēšanās konstatēto, kā arī 112. apsvērumā minētos pieprasījuma iesniedzēju konstatētos vispārējos nodokļu atvieglojumus un nepastāvot nekādai informācijai, kas liecinātu par pretējo, Komisija uzskatīja, ka krītotā papīra ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām tiek subsidēti.

3.3.3.1.5.   Secinājums

| (116) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra nozare turpināja saņemt subsīdijas importētu iekārtu atbrīvojumu no PVN un tarifa veidā. Ņemot vērā finansiālo ieguldījumu esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdiju shēma joprojām ir uzskatāma par kompensējamu. |
| --- | --- |

(116)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra nozare turpināja saņemt subsīdijas importētu iekārtu atbrīvojumu no PVN un tarifa veidā. Ņemot vērā finansiālo ieguldījumu esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdiju shēma joprojām ir uzskatāma par kompensējamu.

3.3.3.2.   PVN atlaides iekšzemē ražotām iekārtām

PVN atlaides iekšzemē ražotām iekārtām

| (117) | Komisija sākotnējā izmeklēšanā noteica ad valorem subsīdijas apmēru attiecībā uz šo subsīdiju, proti, APP grupai 0,03 % un Chenming grupai 0,05 %. |
| --- | --- |

(117)

Komisija sākotnējā izmeklēšanā noteica ad valorem subsīdijas apmēru attiecībā uz šo subsīdiju, proti, APP grupai 0,03 % un Chenming grupai 0,05 %.

ad valorem

APP

Chenming

| (118) | Šis pasākums nodrošina ieguvumu PVN atlaižu veidā, ko FIE maksā par iekšzemē ražotu iekārtu iegādi. |
| --- | --- |

(118)

Šis pasākums nodrošina ieguvumu PVN atlaižu veidā, ko FIE maksā par iekšzemē ražotu iekārtu iegādi.

FIE

3.3.3.2.1.   Juridiskais pamats

| (119) | PVN atlaižu pamatā ir tiesību normu kopums:






  — | pagaidu pasākumi nodokļu atmaksas administrēšanai par iekšzemē ražotu iekārtu iegādi, ko veic FIE, |
| --- | --- | --- |

(119)

PVN atlaižu pamatā ir tiesību normu kopums:

—

pagaidu pasākumi nodokļu atmaksas administrēšanai par iekšzemē ražotu iekārtu iegādi, ko veic FIE,

FIE

| — | izmēģinājuma pasākumi tādu nodokļu atlaižu administrēšanai, ko piemēro par Ķīnā ražotu iekārtu iegādi ārvalstu ieguldījumu projektu vajadzībām, un |
| --- | --- |

—

izmēģinājuma pasākumi tādu nodokļu atlaižu administrēšanai, ko piemēro par Ķīnā ražotu iekārtu iegādi ārvalstu ieguldījumu projektu vajadzībām, un

| — | Finanšu ministrijas un Valsts Nodokļu administrācijas Paziņojums par atlaižu politikas atcelšanu attiecībā uz iekšzemē ražotu iekārtu iegādi, ko veic ārvalstu ieguldījumu uzņēmumi. |
| --- | --- |

—

Finanšu ministrijas un Valsts Nodokļu administrācijas Paziņojums par atlaižu politikas atcelšanu attiecībā uz iekšzemē ražotu iekārtu iegādi, ko veic ārvalstu ieguldījumu uzņēmumi.

3.3.3.2.2.   Tiesības uz subsīdiju

| (120) | Tiesības uz subsīdiju ir tikai FIE, kas iegādājas iekšzemē ražotas iekārtas un ir iekļauti atbalstītajā kategorijā. |
| --- | --- |

(120)

Tiesības uz subsīdiju ir tikai FIE, kas iegādājas iekšzemē ražotas iekārtas un ir iekļauti atbalstītajā kategorijā.

FIE

3.3.3.2.3.   Praktiskā īstenošana

| (121) | Programmas mērķis ir atmaksāt PVN, ko FIE samaksājuši par iekšzemē ražotu iekārtu iegādi, ja iekārtas nav iekļautas no nodokļa neatbrīvojamo preču katalogā un ja iekārtu vērtība nepārsniedz FIE piemērojamo kopējo ieguldījumu ierobežojumu saskaņā ar “Izmēģinājuma administratīvajiem pasākumiem, ko piemēro iekšzemē ražotu iekārtu iegādei”. |
| --- | --- |

(121)

Programmas mērķis ir atmaksāt PVN, ko FIE samaksājuši par iekšzemē ražotu iekārtu iegādi, ja iekārtas nav iekļautas no nodokļa neatbrīvojamo preču katalogā un ja iekārtu vērtība nepārsniedz FIE piemērojamo kopējo ieguldījumu ierobežojumu saskaņā ar “Izmēģinājuma administratīvajiem pasākumiem, ko piemēro iekšzemē ražotu iekārtu iegādei”.

FIE

FIE

| (122) | Sākotnējā izmeklēšanā (69) tika konstatēts, ka visi ražotāji, kas sadarbojās, guvuši labumu no šī pasākuma. |
| --- | --- |

(122)

Sākotnējā izmeklēšanā (69) tika konstatēts, ka visi ražotāji, kas sadarbojās, guvuši labumu no šī pasākuma.

69

3.3.3.2.4.   Sākotnējās izmeklēšanas, iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas un šīs izmeklēšanas konstatējumi

| (123) | Komisija sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā (70) konstatēja, ka PVN atlaides būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē tādu negūtu valdības ieņēmumu veidā, kuru dēļ saņēmējiem uzņēmumiem piešķirts ieguvums. Šī subsīdija joprojām ir īpaša pamatregulas 4. panta 4. punkta b) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka subsīdijas piešķiršanas nosacījums ir iekšzemē ražotu preču izmantošanas pārsvars pār importētām precēm. |
| --- | --- |

(123)

Komisija sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā (70) konstatēja, ka PVN atlaides būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē tādu negūtu valdības ieņēmumu veidā, kuru dēļ saņēmējiem uzņēmumiem piešķirts ieguvums. Šī subsīdija joprojām ir īpaša pamatregulas 4. panta 4. punkta b) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka subsīdijas piešķiršanas nosacījums ir iekšzemē ražotu preču izmantošanas pārsvars pār importētām precēm.

70

| (124) | Šīs izmeklēšanās ietvaros pieprasījuma iesniedzēji sniedza pierādījumus tam, ka saskaņā ar Lielapjoma uzņēmējdarbības un inovācijas preferenciālo subsīdiju politiku PVN atlaides attiecībā uz FIE veiktu Ķīnā ražota aprīkojuma iegādi ir viena no 83 subsīdijām, kas pieejamas būtiskajām nozarēm (71). |
| --- | --- |

(124)

Šīs izmeklēšanās ietvaros pieprasījuma iesniedzēji sniedza pierādījumus tam, ka saskaņā ar Lielapjoma uzņēmējdarbības un inovācijas preferenciālo subsīdiju politiku PVN atlaides attiecībā uz FIE veiktu Ķīnā ražota aprīkojuma iegādi ir viena no 83 subsīdijām, kas pieejamas būtiskajām nozarēm (71).

FIE

71

| (125) | Nedz ĶV, nedz ražotāji eksportētāji nesniedza pierādījumus, ka krītotā papīra nozare vairs negūtu labumu no šīm PVN atlaidēm un tarifa atbrīvojuma vai ka attiecīgās subsīdijas un subsīdiju programmas tuvākajā laikā būtu plānots izbeigt. Komisija, pamatojoties uz nesen veiktām izmeklēšanām (72), konstatēja, ka krītotā papīra nozare joprojām saņem PVN atlaides, ko piemēro par iekšzemē ražotu iekārtu iegādi. |
| --- | --- |

(125)

Nedz ĶV, nedz ražotāji eksportētāji nesniedza pierādījumus, ka krītotā papīra nozare vairs negūtu labumu no šīm PVN atlaidēm un tarifa atbrīvojuma vai ka attiecīgās subsīdijas un subsīdiju programmas tuvākajā laikā būtu plānots izbeigt. Komisija, pamatojoties uz nesen veiktām izmeklēšanām (72), konstatēja, ka krītotā papīra nozare joprojām saņem PVN atlaides, ko piemēro par iekšzemē ražotu iekārtu iegādi.

72

| (126) | Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt PIP laikā piešķirto subsīdijas apmēru. Tomēr, ņemot vērā 123. apsvērumā minētajās iepriekšējās izmeklēšanās konstatēto, kā arī 124. apsvērumā minētos pieprasījuma iesniedzēju konstatētos vispārējos nodokļu atvieglojumus un nepastāvot nekādai informācijai, kas liecinātu par pretējo, Komisija uzskatīja, ka krītotā papīra ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām tika subsidēti. |
| --- | --- |

(126)

Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt PIP laikā piešķirto subsīdijas apmēru. Tomēr, ņemot vērā 123. apsvērumā minētajās iepriekšējās izmeklēšanās konstatēto, kā arī 124. apsvērumā minētos pieprasījuma iesniedzēju konstatētos vispārējos nodokļu atvieglojumus un nepastāvot nekādai informācijai, kas liecinātu par pretējo, Komisija uzskatīja, ka krītotā papīra ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām tika subsidēti.

3.3.3.2.5.   Secinājums

| (127) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra nozare turpināja saņemt subsīdijas PVN atlaižu par iekšzemē ražotu iekārtu iegādi veidā. Ņemot vērā finansiālo ieguldījumu esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdiju shēma joprojām ir uzskatāma par kompensējamu. |
| --- | --- |

(127)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra nozare turpināja saņemt subsīdijas PVN atlaižu par iekšzemē ražotu iekārtu iegādi veidā. Ņemot vērā finansiālo ieguldījumu esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdiju shēma joprojām ir uzskatāma par kompensējamu.

3.3.4.   Dotāciju programmas

Dotāciju programmas

3.3.4.1.   Ievads

Ievads

| (128) | Komisija sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka krītotā papīra nozare izmantojusi dažādas dotāciju programmas. Konkrēti, Komisija sākotnējā izmeklēšanā novērtēja piecas programmas, par kurām bija ziņojuši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un konstatēja, ka tās visas ir kompensējamas. Komisija arī pieņēma zināšanai vēl sešas programmas, par kurām bija ziņojuši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, tomēr tās nevērtēja, ņemot vērā, ka ar tām saistītais ieguvums bija neliels. |
| --- | --- |

(128)

Komisija sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka krītotā papīra nozare izmantojusi dažādas dotāciju programmas. Konkrēti, Komisija sākotnējā izmeklēšanā novērtēja piecas programmas, par kurām bija ziņojuši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un konstatēja, ka tās visas ir kompensējamas. Komisija arī pieņēma zināšanai vēl sešas programmas, par kurām bija ziņojuši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, tomēr tās nevērtēja, ņemot vērā, ka ar tām saistītais ieguvums bija neliels.

3.3.4.2.   Sākotnējās izmeklēšanas, iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas un šīs izmeklēšanas konstatējumi

Sākotnējās izmeklēšanas, iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas un šīs izmeklēšanas konstatējumi

| (129) | Sākotnējā izmeklēšanā (73), iepriekšējā pārskatīšanā (74) un citās izmeklēšanās (75) Komisija konstatēja, ka ĶV papīra nozares atbalsta plānu ietvaros krītotā papīra ražotāji ir saņēmuši vairākas dotācijas, kas būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē naudas līdzekļu nodrošināšanas veidā, no kuras saņēmējiem uzņēmumiem tiek piešķirts ieguvums. Pārskatīšanā saistībā ar termiņa beigām attiecībā uz neapstrādāta krītpapīra importu ASV (“neapstrādāts krītpapīrs no Ķīnas”) ASV iestādes apstiprināja, ka dotācijas joprojām tiek piešķirtas (76). |
| --- | --- |

(129)

Sākotnējā izmeklēšanā (73), iepriekšējā pārskatīšanā (74) un citās izmeklēšanās (75) Komisija konstatēja, ka ĶV papīra nozares atbalsta plānu ietvaros krītotā papīra ražotāji ir saņēmuši vairākas dotācijas, kas būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē naudas līdzekļu nodrošināšanas veidā, no kuras saņēmējiem uzņēmumiem tiek piešķirts ieguvums. Pārskatīšanā saistībā ar termiņa beigām attiecībā uz neapstrādāta krītpapīra importu ASV (“neapstrādāts krītpapīrs no Ķīnas”) ASV iestādes apstiprināja, ka dotācijas joprojām tiek piešķirtas (76).

73

74

75

76

| (130) | Nedz ĶV, nedz ražotāji eksportētāji nesniedza pierādījumus, ka krītotā papīra nozare vairs negūtu labumu no šīm dotācijām vai ka attiecīgās subsīdijas un subsīdiju programmas tuvākajā laikā būtu plānots izbeigt. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko pieprasījumā ir snieguši tā iesniedzēji (77), kā arī nesen veiktajām izmeklēšanām (78), secināja, ka krītotā papīra nozare, būdama atbalstīta nozare, joprojām saņem dotācijas. |
| --- | --- |

(130)

Nedz ĶV, nedz ražotāji eksportētāji nesniedza pierādījumus, ka krītotā papīra nozare vairs negūtu labumu no šīm dotācijām vai ka attiecīgās subsīdijas un subsīdiju programmas tuvākajā laikā būtu plānots izbeigt. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko pieprasījumā ir snieguši tā iesniedzēji (77), kā arī nesen veiktajām izmeklēšanām (78), secināja, ka krītotā papīra nozare, būdama atbalstīta nozare, joprojām saņem dotācijas.

77

78

| (131) | Saskaņā ar iesniedzēju pieprasījumu Ķīnas krītotā papīra ražotāji turpina saņemt dotācijas. Piemēram, 2019. un 2020. gadā Chenming grupa saņēma valsts atbalstu attiecīgi 228 miljonu RMB un 800 000 RMB apmērā, kas bija 0,75 % un 0,003 % no grupas ieņēmumiem un 13,76 % un 0,05 % no tās peļņas šajos periodos (79). |
| --- | --- |

(131)

Saskaņā ar iesniedzēju pieprasījumu Ķīnas krītotā papīra ražotāji turpina saņemt dotācijas. Piemēram, 2019. un 2020. gadā Chenming grupa saņēma valsts atbalstu attiecīgi 228 miljonu RMB un 800 000 RMB apmērā, kas bija 0,75 % un 0,003 % no grupas ieņēmumiem un 13,76 % un 0,05 % no tās peļņas šajos periodos (79).

Chenming

79

| (132) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto informāciju, Komisija (bez vajadzības noteikt precīzu piešķirto ieguvumu summu) secina, ka ĶV turpina sniegt dažādas dotācijas krītotā papīra nozarei un ka šīs nozares uzņēmumi ĶTR joprojām gūst labumu no šīm dotācijām. Šīs dotācijas tiek uzskatītas par īpašām pamatregulas 4. panta 2. punkta nozīmē, un šķiet, ka tās ir piešķirtas ad hoc kārtībā. |
| --- | --- |

(132)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto informāciju, Komisija (bez vajadzības noteikt precīzu piešķirto ieguvumu summu) secina, ka ĶV turpina sniegt dažādas dotācijas krītotā papīra nozarei un ka šīs nozares uzņēmumi ĶTR joprojām gūst labumu no šīm dotācijām. Šīs dotācijas tiek uzskatītas par īpašām pamatregulas 4. panta 2. punkta nozīmē, un šķiet, ka tās ir piešķirtas ad hoc kārtībā.

ad hoc

3.3.4.3.   Secinājums

Secinājums

| (133) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka krītotā papīra nozare ir turpinājusi saņemt subsīdijas dotāciju veidā. Ņemot vērā finansiālo ieguldījumu esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdiju shēma joprojām ir uzskatāma par kompensējamu. |
| --- | --- |

(133)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka krītotā papīra nozare ir turpinājusi saņemt subsīdijas dotāciju veidā. Ņemot vērā finansiālo ieguldījumu esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdiju shēma joprojām ir uzskatāma par kompensējamu.

3.3.5.   Valdības nodrošinātās preces un pakalpojumi par neatbilstoši zemu cenu Zemes nodošana lietošanā

Valdības nodrošinātās preces un pakalpojumi par neatbilstoši zemu cenu Zemes nodošana lietošanā

| (134) | Komisija sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka krītotā papīra nozare ĶTR saņēmusi ieguvumu no zemes nodošanas lietošanā un konkrētāk – no zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo. |
| --- | --- |

(134)

Komisija sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka krītotā papīra nozare ĶTR saņēmusi ieguvumu no zemes nodošanas lietošanā un konkrētāk – no zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo.

| (135) | Sākotnējā izmeklēšanā subsīdijas apjoms attiecībā uz šo pasākumi tika noteikts 2,81 % apmērā APP grupai un 0,69 % apmērā Chenming grupai. |
| --- | --- |

(135)

Sākotnējā izmeklēšanā subsīdijas apjoms attiecībā uz šo pasākumi tika noteikts 2,81 % apmērā APP grupai un 0,69 % apmērā Chenming grupai.

APP

Chenming

3.3.5.1.   Juridiskais pamats

Juridiskais pamats

| (136) | Pieprasījuma iesniedzēji sniedza pierādījumus, ka ĶV turpinājusi krītotā papīra nozarei nodrošināt zemes izmantošanas tiesības par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo. Juridiskais pamats šim apgalvojumam ir šādi dokumenti (80):






  — | Īpašumtiesību likums, |
| --- | --- | --- |

(136)

Pieprasījuma iesniedzēji sniedza pierādījumus, ka ĶV turpinājusi krītotā papīra nozarei nodrošināt zemes izmantošanas tiesības par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo. Juridiskais pamats šim apgalvojumam ir šādi dokumenti (80):

80

—

Īpašumtiesību likums,

| — | Zemes pārvaldības likums, |
| --- | --- |

—

Zemes pārvaldības likums,

| — | Likums par lielpilsētu nekustamā īpašuma pārvaldību, |
| --- | --- |

—

Likums par lielpilsētu nekustamā īpašuma pārvaldību,

| — | Pagaidu noteikumi par valsts īpašumā esošas zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu un nodošanu urbanizētās teritorijās, |
| --- | --- |

—

Pagaidu noteikumi par valsts īpašumā esošas zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu un nodošanu urbanizētās teritorijās,

| — | Noteikumi par Zemes pārvaldības likuma īstenošanu, |
| --- | --- |

—

Noteikumi par Zemes pārvaldības likuma īstenošanu,

| — | Noteikumi par valsts īpašumā esošās apbūves zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu piedāvājumu konkursā, izsolē un kotēšanā, Nr. 39 (2007. gada 28. septembris). |
| --- | --- |

—

Noteikumi par valsts īpašumā esošās apbūves zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu piedāvājumu konkursā, izsolē un kotēšanā, Nr. 39 (2007. gada 28. septembris).

3.3.5.2.   Praktiskā īstenošana

Praktiskā īstenošana

| (137) | Saskaņā ar Zemes pārvaldes likuma 2. pantu visa zeme pieder valstij, jo saskaņā ar Ķīnas konstitūciju un attiecīgām tiesību normām zeme ir kolektīvs Ķīnas tautas īpašums. Zemi nedrīkst pārdot, bet saskaņā ar likumu var piešķirt zemes izmantošanas tiesības: valsts pārvaldes iestādes tās var piešķirt publiskā piedāvājumu konkursā, kotēšanā vai izsolē. |
| --- | --- |

(137)

Saskaņā ar Zemes pārvaldes likuma 2. pantu visa zeme pieder valstij, jo saskaņā ar Ķīnas konstitūciju un attiecīgām tiesību normām zeme ir kolektīvs Ķīnas tautas īpašums. Zemi nedrīkst pārdot, bet saskaņā ar likumu var piešķirt zemes izmantošanas tiesības: valsts pārvaldes iestādes tās var piešķirt publiskā piedāvājumu konkursā, kotēšanā vai izsolē.

3.3.5.3.   Sākotnējās izmeklēšanas, iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas un šīs izmeklēšanas konstatējumi

Sākotnējās izmeklēšanas, iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas un šīs izmeklēšanas konstatējumi

| (138) | Sākotnējā izmeklēšanā (81) Komisija konstatēja, ka zemes izmantošanas tiesību nodrošināšana, ko veic ĶV, būtu uzskatāma par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē preču nodrošināšanas veidā, no kuras tiek piešķirts ieguvums saņēmējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(138)

Sākotnējā izmeklēšanā (81) Komisija konstatēja, ka zemes izmantošanas tiesību nodrošināšana, ko veic ĶV, būtu uzskatāma par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē preču nodrošināšanas veidā, no kuras tiek piešķirts ieguvums saņēmējiem uzņēmumiem.

81

| (139) | Nedz ĶV, nedz ražotāji eksportētāji nesniedza pierādījumus, ka krītotā papīra nozare vairs negūtu labumu no zemes izmantošanas tiesību piešķiršanas par neatbilstošu atlīdzību vai ka attiecīgās subsīdijas un subsīdiju programmas tuvākajā laikā būtu plānots izbeigt. |
| --- | --- |

(139)

Nedz ĶV, nedz ražotāji eksportētāji nesniedza pierādījumus, ka krītotā papīra nozare vairs negūtu labumu no zemes izmantošanas tiesību piešķiršanas par neatbilstošu atlīdzību vai ka attiecīgās subsīdijas un subsīdiju programmas tuvākajā laikā būtu plānots izbeigt.

| (140) | Turklāt Komisija arī nesen vairākās izmeklēšanās, tostarp attiecībā uz Ķīnas izcelsmes SŠA (82) un Ķīnas izcelsmes pārveidoto alumīnija foliju (83), konstatēja, ka Ķīnas ražotāji ir tiesīgi saņemt atmaksas no vietējām iestādēm, lai kompensētu cenas, ko tie maksāja par zemes izmantošanas tiesībām. Šajā sakarā Chenming grupa 2019. gadā ziņoja par savu zemes izmantošanas tiesību apmēra palielināšanu līdz kopumā 163 miljoniem RMB. 2020. gadā šī summa sasniedza 219 miljonus RMB, t. i., tā palielinājās par 56 miljoniem RMB (84). |
| --- | --- |

(140)

Turklāt Komisija arī nesen vairākās izmeklēšanās, tostarp attiecībā uz Ķīnas izcelsmes SŠA (82) un Ķīnas izcelsmes pārveidoto alumīnija foliju (83), konstatēja, ka Ķīnas ražotāji ir tiesīgi saņemt atmaksas no vietējām iestādēm, lai kompensētu cenas, ko tie maksāja par zemes izmantošanas tiesībām. Šajā sakarā Chenming grupa 2019. gadā ziņoja par savu zemes izmantošanas tiesību apmēra palielināšanu līdz kopumā 163 miljoniem RMB. 2020. gadā šī summa sasniedza 219 miljonus RMB, t. i., tā palielinājās par 56 miljoniem RMB (84).

82

83

Chenming

84

| (141) | Līdz ar to, pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija secināja, ka par zemes izmantošanu maksātās likmes joprojām tika subsidētas, jo ĶV īstenotajā sistēmā netiek ievēroti tirgus principi. Tā kā papīra nozare saskaņā ar 13. un 14. piecgades plānu joprojām bija “atbalstītā nozare”, Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka tiek turpināta preferenciāla zemes piešķiršana. Ķīnas valdības nodrošinātās zemes izmantošanas tiesības papīra nozarei, kas ir viena no atbalstītajām nozarēm, apliecina, ka subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(141)

Līdz ar to, pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija secināja, ka par zemes izmantošanu maksātās likmes joprojām tika subsidētas, jo ĶV īstenotajā sistēmā netiek ievēroti tirgus principi. Tā kā papīra nozare saskaņā ar 13. un 14. piecgades plānu joprojām bija “atbalstītā nozare”, Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka tiek turpināta preferenciāla zemes piešķiršana. Ķīnas valdības nodrošinātās zemes izmantošanas tiesības papīra nozarei, kas ir viena no atbalstītajām nozarēm, apliecina, ka subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta nozīmē.

| (142) | Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt PIP laikā piešķirto subsīdijas apmēru. Tomēr, ņemot vērā 138. apsvērumā minētajās iepriekšējās izmeklēšanās konstatēto, kā arī 136. apsvērumā minētos pieprasījuma iesniedzēju konstatētos vispārējos nodokļu atvieglojumus un nepastāvot nekādai informācijai, kas liecinātu par pretējo, Komisija uzskatīja, ka krītotā papīra ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām tiek subsidēti. |
| --- | --- |

(142)

Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt PIP laikā piešķirto subsīdijas apmēru. Tomēr, ņemot vērā 138. apsvērumā minētajās iepriekšējās izmeklēšanās konstatēto, kā arī 136. apsvērumā minētos pieprasījuma iesniedzēju konstatētos vispārējos nodokļu atvieglojumus un nepastāvot nekādai informācijai, kas liecinātu par pretējo, Komisija uzskatīja, ka krītotā papīra ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām tiek subsidēti.

3.3.5.4.   Secinājums

Secinājums

| (143) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra nozare turpināja gūt labumu no zemes nodošanas lietošanā par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Ņemot vērā finansiālo ieguldījumu esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdiju shēma joprojām ir uzskatāma par kompensējamu. |
| --- | --- |

(143)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra nozare turpināja gūt labumu no zemes nodošanas lietošanā par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Ņemot vērā finansiālo ieguldījumu esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdiju shēma joprojām ir uzskatāma par kompensējamu.

3.3.6.   Eksporta apdrošināšanas programmas krītotā papīra nozarei

Eksporta apdrošināšanas programmas krītotā papīra nozarei

3.3.6.1.   Juridiskais pamats

Juridiskais pamats

| (144) | Programmas juridiskais pamats ir:






  — | Paziņojums par tirdzniecības veicināšanas stratēģijas īstenošanu ar zinātnes un tehnoloģiju starpniecību, izmantojot eksporta kredīta apdrošināšanu (Shang Ji Fa [2004], Nr. 368), ko kopīgi izdevusi MOFCOM un Sinosure, |
| --- | --- | --- |

(144)

Programmas juridiskais pamats ir:

—

Paziņojums par tirdzniecības veicināšanas stratēģijas īstenošanu ar zinātnes un tehnoloģiju starpniecību, izmantojot eksporta kredīta apdrošināšanu (Shang Ji Fa [2004], Nr. 368), ko kopīgi izdevusi MOFCOM un Sinosure,

Shang Ji Fa

MOFCOM

Sinosure

| — | Ķīnas augsto un jauno tehnoloģiju ražojumu eksporta direktorija 2006. gadam, |
| --- | --- |

—

Ķīnas augsto un jauno tehnoloģiju ražojumu eksporta direktorija 2006. gadam,

| — | tā sauktais “plāns 840”, kas iekļauts Valsts Padomes 2009. gada 27. maija paziņojumā, |
| --- | --- |

—

tā sauktais “plāns 840”, kas iekļauts Valsts Padomes 2009. gada 27. maija paziņojumā,

| — | tā sauktais “plāns 421”, kas iekļauts Paziņojumā par īpašu apdrošināšanas finansēšanas mehānismu īstenošanas jautājumiem attiecībā uz lielu patstāvīgas darbības iekārtu eksportu, kuru 2009. gada 22. jūnijā kopīgi izdeva Tirdzniecības ministrija un Finanšu ministrija. |
| --- | --- |

—

tā sauktais “plāns 421”, kas iekļauts Paziņojumā par īpašu apdrošināšanas finansēšanas mehānismu īstenošanas jautājumiem attiecībā uz lielu patstāvīgas darbības iekārtu eksportu, kuru 2009. gada 22. jūnijā kopīgi izdeva Tirdzniecības ministrija un Finanšu ministrija.

3.3.6.2.   
  Sinosure ir valsts iestāde

Sinosure

| (145) | Iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā (85) un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/72 458. apsvērumā Komisija secināja, ka Sinosure ir valsts iestāde pamatregulas 2. panta b) punkta nozīmē. Konkrētāk, tāpat kā iepriekš aprakstīto preferenciālo aizdevumu kontekstā, secinājums, ka Sinosure ir piešķirtas pilnvaras īstenot valdības funkciju, ir balstīts uz pieejamajiem faktiem, kas attiecas uz valsts īpašumtiesībām, formālām norādēm par valdības kontroli, kā arī pierādījumiem par to, ka ĶV turpina īstenot būtisku kontroli pār Sinosure darbību. |
| --- | --- |

(145)

Iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā (85) un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/72 458. apsvērumā Komisija secināja, ka Sinosure ir valsts iestāde pamatregulas 2. panta b) punkta nozīmē. Konkrētāk, tāpat kā iepriekš aprakstīto preferenciālo aizdevumu kontekstā, secinājums, ka Sinosure ir piešķirtas pilnvaras īstenot valdības funkciju, ir balstīts uz pieejamajiem faktiem, kas attiecas uz valsts īpašumtiesībām, formālām norādēm par valdības kontroli, kā arī pierādījumiem par to, ka ĶV turpina īstenot būtisku kontroli pār Sinosure darbību.

85

Sinosure

Sinosure

Sinosure

| (146) | Kā apstiprināts iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā un citās nesenās izmeklēšanās (86), Sinosure pilnībā pieder valstij un valdībai pār to ir pilnīga finanšu kontrole. Valsts ir Sinosure vienīgā īpašniece, un Valsts Padomei pieder 100 % kapitāldaļu. Statūti liecina, ka par šā uzņēmuma darbību kompetentā iestāde ir Finanšu ministrija, un tie arī paredz, ka Sinosure ir jāiesniedz finanšu un grāmatvedības pārskati un fiskālā budžeta pārskats Finanšu ministrijai pārbaudei un apstiprināšanai. |
| --- | --- |

(146)

Kā apstiprināts iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā un citās nesenās izmeklēšanās (86), Sinosure pilnībā pieder valstij un valdībai pār to ir pilnīga finanšu kontrole. Valsts ir Sinosure vienīgā īpašniece, un Valsts Padomei pieder 100 % kapitāldaļu. Statūti liecina, ka par šā uzņēmuma darbību kompetentā iestāde ir Finanšu ministrija, un tie arī paredz, ka Sinosure ir jāiesniedz finanšu un grāmatvedības pārskati un fiskālā budžeta pārskats Finanšu ministrijai pārbaudei un apstiprināšanai.

86

Sinosure

Sinosure

Sinosure

| (147) | Valdības kontrole nozīmē, ka Sinosure, kas ir pilnīgā valsts īpašumā, nav direktoru padomes. Visus uzraudzītājus, kas ietilpst uzraudzības padomē, ieceļ Valsts Padome, un viņi pilda savus pienākumus saskaņā ar Pagaidu noteikumiem par svarīgu valstij piederošu finanšu iestāžu uzraudzības padomēm. Arī Sinosure augstāko vadību amatos ieceļ valdība. Sinosure tīmekļa vietnē (87) ir norādīts, ka Sinosure priekšsēdētājs ir Partijas komitejas sekretārs un lielākā daļa augstākās vadības amatpersonu arī ir Partijas komitejas locekļi. |
| --- | --- |

(147)

Valdības kontrole nozīmē, ka Sinosure, kas ir pilnīgā valsts īpašumā, nav direktoru padomes. Visus uzraudzītājus, kas ietilpst uzraudzības padomē, ieceļ Valsts Padome, un viņi pilda savus pienākumus saskaņā ar Pagaidu noteikumiem par svarīgu valstij piederošu finanšu iestāžu uzraudzības padomēm. Arī Sinosure augstāko vadību amatos ieceļ valdība. Sinosure tīmekļa vietnē (87) ir norādīts, ka Sinosure priekšsēdētājs ir Partijas komitejas sekretārs un lielākā daļa augstākās vadības amatpersonu arī ir Partijas komitejas locekļi.

Sinosure

Sinosure

Sinosure

87

Sinosure

| (148) | Sinosure nodrošināto subsīdiju juridiskais pamats:






  — | Paziņojums par tirdzniecības veicināšanas stratēģijas īstenošanu ar zinātnes un tehnoloģiju starpniecību, izmantojot eksporta kredīta apdrošināšanu (Shang Ji Fa [2004], Nr. 368), ko kopīgi izdevusi MOFCOM un Sinosure, |
| --- | --- | --- |

(148)

Sinosure nodrošināto subsīdiju juridiskais pamats:

Sinosure

—

Paziņojums par tirdzniecības veicināšanas stratēģijas īstenošanu ar zinātnes un tehnoloģiju starpniecību, izmantojot eksporta kredīta apdrošināšanu (Shang Ji Fa [2004], Nr. 368), ko kopīgi izdevusi MOFCOM un Sinosure,

Shang Ji Fa

MOFCOM

Sinosure

| — | 2006. gada Ķīnas augsto un jauno tehnoloģiju izstrādājumu eksporta direktorijs; tā sauktais “plāns 840”, kas iekļauts Valsts Padomes 2009. gada 27. maija paziņojumā, |
| --- | --- |

—

2006. gada Ķīnas augsto un jauno tehnoloģiju izstrādājumu eksporta direktorijs; tā sauktais “plāns 840”, kas iekļauts Valsts Padomes 2009. gada 27. maija paziņojumā,

| — | tā sauktais “plāns 421”, kas iekļauts Paziņojumā par īpašu apdrošināšanas finansēšanas mehānismu īstenošanas jautājumiem attiecībā uz lielu patstāvīgas darbības iekārtu eksportu, kuru 2009. gada 22. jūnijā kopīgi izdeva Tirdzniecības ministrija un Finanšu ministrija, un |
| --- | --- |

—

tā sauktais “plāns 421”, kas iekļauts Paziņojumā par īpašu apdrošināšanas finansēšanas mehānismu īstenošanas jautājumiem attiecībā uz lielu patstāvīgas darbības iekārtu eksportu, kuru 2009. gada 22. jūnijā kopīgi izdeva Tirdzniecības ministrija un Finanšu ministrija, un

| — | Paziņojums par Valsts padomes atbalsta un attīstības pasākumiem stratēģiskas nozīmes jauno nozaru paātrināšanai (GuoFa [2010] Nr. 32, 2010. gada 18. oktobris), ko izdevusi Valsts padome, un tā īstenošanas pamatnostādnes (GuoFa [2011] Nr. 310, 2011. gada 21. oktobris) (88). |
| --- | --- |

—

Paziņojums par Valsts padomes atbalsta un attīstības pasākumiem stratēģiskas nozīmes jauno nozaru paātrināšanai (GuoFa [2010] Nr. 32, 2010. gada 18. oktobris), ko izdevusi Valsts padome, un tā īstenošanas pamatnostādnes (GuoFa [2011] Nr. 310, 2011. gada 21. oktobris) (88).

GuoFa

GuoFa

88

| (149) | Sinosure savā tīmekļa vietnē norāda, ka tā veicina Ķīnas preču eksportu, it īpaši augsto tehnoloģiju produktu eksportu. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pētījums liecina, ka Ķīnas augsto tehnoloģiju nozare, kurā ietilpst PAF nozare, ir saņēmusi 21 % no kopējās Sinosure nodrošinātās eksporta kredītu apdrošināšanas (89). Turklāt Sinosure aktīvi piedalījās iniciatīvas “Ražots Ķīnā 2025” īstenošanā, mudinot uzņēmumus izmantot valsts kredītresursus, veicot zinātnisko un tehnoloģisko inovāciju un tehnoloģisko modernizāciju un palīdzot uzņēmumiem, kas saistīti ar politiku Go out, kļūt konkurētspējīgākiem globālajā tirgū (90). |
| --- | --- |

(149)

Sinosure savā tīmekļa vietnē norāda, ka tā veicina Ķīnas preču eksportu, it īpaši augsto tehnoloģiju produktu eksportu. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pētījums liecina, ka Ķīnas augsto tehnoloģiju nozare, kurā ietilpst PAF nozare, ir saņēmusi 21 % no kopējās Sinosure nodrošinātās eksporta kredītu apdrošināšanas (89). Turklāt Sinosure aktīvi piedalījās iniciatīvas “Ražots Ķīnā 2025” īstenošanā, mudinot uzņēmumus izmantot valsts kredītresursus, veicot zinātnisko un tehnoloģisko inovāciju un tehnoloģisko modernizāciju un palīdzot uzņēmumiem, kas saistīti ar politiku Go out, kļūt konkurētspējīgākiem globālajā tirgū (90).

Sinosure

Sinosure

89

Sinosure

Go out

90

| (150) | Institucionālais satvars un citi ĶV izdotie dokumenti, kas regulē Sinosure darbību, apliecina, ka Sinosure ir piešķirtas pilnvaras īstenot valdības politiku. Paziņojumu par tirdzniecības veicināšanas stratēģijas īstenošanu ar zinātnes un tehnoloģiju starpniecību, izmantojot eksporta kredīta apdrošināšanu (Shang Ji Fa [2004], Nr. 368, 2004. gada 26. jūlijs), kopīgi izdeva MOFCOM un Sinosure 2004. gadā, un tas joprojām regulē Sinosure darbību. Viens no šā paziņojuma mērķiem ir augsto un jauno tehnoloģiju un augstas pievienotās vērtības ražojumu eksporta veicināšana, turpinot izmantot eksporta kredīta apdrošināšanu. |
| --- | --- |

(150)

Institucionālais satvars un citi ĶV izdotie dokumenti, kas regulē Sinosure darbību, apliecina, ka Sinosure ir piešķirtas pilnvaras īstenot valdības politiku. Paziņojumu par tirdzniecības veicināšanas stratēģijas īstenošanu ar zinātnes un tehnoloģiju starpniecību, izmantojot eksporta kredīta apdrošināšanu (Shang Ji Fa [2004], Nr. 368, 2004. gada 26. jūlijs), kopīgi izdeva MOFCOM un Sinosure 2004. gadā, un tas joprojām regulē Sinosure darbību. Viens no šā paziņojuma mērķiem ir augsto un jauno tehnoloģiju un augstas pievienotās vērtības ražojumu eksporta veicināšana, turpinot izmantot eksporta kredīta apdrošināšanu.

Sinosure

Sinosure

Shang Ji Fa

MOFCOM

Sinosure

Sinosure

| (151) | Kā jau izklāstīts 46., 57. un 113. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka ĶV uzskata krītotā papīra nozari par būtisku nozari, kuras attīstību kā sabiedriskās politikas mērķi aktīvi veicina valsts. Tiek atgādināts, ka, kā jau minēts 46., 57. apsvērumā un iepriekš, papīra nozare ir viena no 26 nozarēm, kas ir klasificētas kā “atbalstītās nozares”. Komisija norādīja, ka eksporta kredīta apdrošināšanas darbība, ko veic Sinosure, ir neatņemama plašākas finanšu nozares daļa, kurā konstatēts, ka valdības iejaukšanās tieši ietekmē un kropļo finanšu tirgus normālu darbību ĶTR (skatīt arī 148. un 149. apsvērumu). |
| --- | --- |

(151)

Kā jau izklāstīts 46., 57. un 113. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka ĶV uzskata krītotā papīra nozari par būtisku nozari, kuras attīstību kā sabiedriskās politikas mērķi aktīvi veicina valsts. Tiek atgādināts, ka, kā jau minēts 46., 57. apsvērumā un iepriekš, papīra nozare ir viena no 26 nozarēm, kas ir klasificētas kā “atbalstītās nozares”. Komisija norādīja, ka eksporta kredīta apdrošināšanas darbība, ko veic Sinosure, ir neatņemama plašākas finanšu nozares daļa, kurā konstatēts, ka valdības iejaukšanās tieši ietekmē un kropļo finanšu tirgus normālu darbību ĶTR (skatīt arī 148. un 149. apsvērumu).

Sinosure

| (152) | Komisija ir informēta arī par citiem dokumentiem, kas pierāda, ka Sinosure tiešā veidā īsteno valdības politiku, cita starpā atbalstot ražotājus eksportētājus. Tā saucamais “plāns 840” ir izklāstīts Valsts padomes 2009. gada 27. maija paziņojumā (91). Šis nosaukums ir saistīts ar 84 miljardu USD izmantošanu eksporta apdrošināšanai, un tas ir viens no sešiem pasākumiem, kurus Valsts Padome izsludināja 2009. gadā, lai stabilizētu eksporta pieprasījumu, reaģējot uz globālo krīzi, un turpmāko palielināto pieprasījumu pēc eksporta kredīta apdrošināšanas. Šie seši pasākumi jo īpaši attiecas uz eksporta kredīta apdrošināšanas uzlabošanu, īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanas nodrošināšanu 84 miljardu USD vērtībā 2009. gadā un prēmijas likmes samazināšanu. Sinosure kā vienīgā politiskā iestāde, kas paraksta eksporta kredīta apdrošināšanu, ir minēta kā šā plāna īstenotāja. Attiecībā uz apdrošināšanas prēmiju samazināšanu Sinosure tika prasīts nodrošināt, lai īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanas vidējā likme tiktu samazināta par 30 %, salīdzinot ar vispārējo vidējo likmi 2008. gadā. |
| --- | --- |

(152)

Komisija ir informēta arī par citiem dokumentiem, kas pierāda, ka Sinosure tiešā veidā īsteno valdības politiku, cita starpā atbalstot ražotājus eksportētājus. Tā saucamais “plāns 840” ir izklāstīts Valsts padomes 2009. gada 27. maija paziņojumā (91). Šis nosaukums ir saistīts ar 84 miljardu USD izmantošanu eksporta apdrošināšanai, un tas ir viens no sešiem pasākumiem, kurus Valsts Padome izsludināja 2009. gadā, lai stabilizētu eksporta pieprasījumu, reaģējot uz globālo krīzi, un turpmāko palielināto pieprasījumu pēc eksporta kredīta apdrošināšanas. Šie seši pasākumi jo īpaši attiecas uz eksporta kredīta apdrošināšanas uzlabošanu, īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanas nodrošināšanu 84 miljardu USD vērtībā 2009. gadā un prēmijas likmes samazināšanu. Sinosure kā vienīgā politiskā iestāde, kas paraksta eksporta kredīta apdrošināšanu, ir minēta kā šā plāna īstenotāja. Attiecībā uz apdrošināšanas prēmiju samazināšanu Sinosure tika prasīts nodrošināt, lai īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanas vidējā likme tiktu samazināta par 30 %, salīdzinot ar vispārējo vidējo likmi 2008. gadā.

Sinosure

91

Sinosure

Sinosure

| (153) | Tā saucamais “plāns 421” tika iekļauts Paziņojumā par īpašu apdrošināšanas finansēšanas mehānismu īstenošanas jautājumiem attiecībā uz lielu patstāvīgas darbības iekārtu eksportu, kuru 2009. gada 22. jūnijā kopīgi izdeva Tirdzniecības ministrija un Finanšu ministrija. Tā arī bija nozīmīga politika, kas sekmēja Ķīnas “došanās ārā” politiku, reaģējot uz 2009. gada pasaules finanšu krīzi, un tā nodrošināja apdrošināšanai finansējumu 42,1 miljarda USD dolāru apmērā, lai sekmētu lielu patstāvīgas darbības iekārtu eksportu. Sinosure un dažas citas finanšu iestādes pārvaldītu un nodrošinātu šo finansējumu. Minētajā dokumentā iekļautie uzņēmumi varētu izmantot preferenciālus finansiālus pasākumus, tostarp eksporta kredīta apdrošināšanu. ĶV nesadarbošanās dēļ Komisija nevarēja iegūt papildu informāciju par minētā paziņojuma piemērošanu. Tā kā nebija pierādījumu par pretējo, Komisija uzskatīja, ka šis dokuments attiecas arī uz papīra nozari. |
| --- | --- |

(153)

Tā saucamais “plāns 421” tika iekļauts Paziņojumā par īpašu apdrošināšanas finansēšanas mehānismu īstenošanas jautājumiem attiecībā uz lielu patstāvīgas darbības iekārtu eksportu, kuru 2009. gada 22. jūnijā kopīgi izdeva Tirdzniecības ministrija un Finanšu ministrija. Tā arī bija nozīmīga politika, kas sekmēja Ķīnas “došanās ārā” politiku, reaģējot uz 2009. gada pasaules finanšu krīzi, un tā nodrošināja apdrošināšanai finansējumu 42,1 miljarda USD dolāru apmērā, lai sekmētu lielu patstāvīgas darbības iekārtu eksportu. Sinosure un dažas citas finanšu iestādes pārvaldītu un nodrošinātu šo finansējumu. Minētajā dokumentā iekļautie uzņēmumi varētu izmantot preferenciālus finansiālus pasākumus, tostarp eksporta kredīta apdrošināšanu. ĶV nesadarbošanās dēļ Komisija nevarēja iegūt papildu informāciju par minētā paziņojuma piemērošanu. Tā kā nebija pierādījumu par pretējo, Komisija uzskatīja, ka šis dokuments attiecas arī uz papīra nozari.

Sinosure

| (154) | Līdz 2019. gada beigām Sinosure bija sniegusi atbalstu eksportam, iekšzemes tirdzniecībai un ieguldījumiem, kuru kopējā vērtība pārsniedza 4,6 triljonus USD. Tā arī ir veicinājusi to, ka vairāk nekā 200 bankas ir izsniegušas aizdevumus kopumā 3,6 triljonu RMB apmērā (92). |
| --- | --- |

(154)

Līdz 2019. gada beigām Sinosure bija sniegusi atbalstu eksportam, iekšzemes tirdzniecībai un ieguldījumiem, kuru kopējā vērtība pārsniedza 4,6 triljonus USD. Tā arī ir veicinājusi to, ka vairāk nekā 200 bankas ir izsniegušas aizdevumus kopumā 3,6 triljonu RMB apmērā (92).

Sinosure

92

| (155) | Sinosure arī ir ļoti aktīva loma, atbalstot iniciatīvā “Viena josla, viens ceļš” iesaistītos uzņēmumus, piemēram, APP. Tas ietver īpašu pasākumu ieviešanu, lai paātrinātu zaudējumu novērtēšanu lietās, kā arī palīdzību eksporta uzņēmumiem maksimāli kontrolēt riskus un efektīvi mazināt finanšu spiedienu (93). |
| --- | --- |

(155)

Sinosure arī ir ļoti aktīva loma, atbalstot iniciatīvā “Viena josla, viens ceļš” iesaistītos uzņēmumus, piemēram, APP. Tas ietver īpašu pasākumu ieviešanu, lai paātrinātu zaudējumu novērtēšanu lietās, kā arī palīdzību eksporta uzņēmumiem maksimāli kontrolēt riskus un efektīvi mazināt finanšu spiedienu (93).

Sinosure

APP

93

| (156) | Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajiem elementiem un ņemot vērā ĶV nesadarbošanos, Komisija secināja, ka Sinosure ir valsts iestāde, jo tai ir piešķirtas pilnvaras īstenot valdības funkcijas. Tādi paši secinājumi tika izdarīti iepriekšējās antisubsidēšanas izmeklēšanās saistībā ar atbalstītām nozarēm ĶTR (94). |
| --- | --- |

(156)

Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajiem elementiem un ņemot vērā ĶV nesadarbošanos, Komisija secināja, ka Sinosure ir valsts iestāde, jo tai ir piešķirtas pilnvaras īstenot valdības funkcijas. Tādi paši secinājumi tika izdarīti iepriekšējās antisubsidēšanas izmeklēšanās saistībā ar atbalstītām nozarēm ĶTR (94).

Sinosure

94

| (157) | Tā kā Sinosure ir valsts iestāde, kurai piešķirtas valdības pilnvaras un kas īsteno valdības tiesību aktus un plānus, eksporta kredīta apdrošināšanas nodrošināšana krītotā papīra ražotājiem ir finansiāls ieguldījums, kas izpaužas kā potenciāla tieša valdības naudas līdzekļu nodošana pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas nozīmē. |
| --- | --- |

(157)

Tā kā Sinosure ir valsts iestāde, kurai piešķirtas valdības pilnvaras un kas īsteno valdības tiesību aktus un plānus, eksporta kredīta apdrošināšanas nodrošināšana krītotā papīra ražotājiem ir finansiāls ieguldījums, kas izpaužas kā potenciāla tieša valdības naudas līdzekļu nodošana pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas nozīmē.

Sinosure

3.3.6.3.   Ieguvums

Ieguvums

| (158) | Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(158)

Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

3.3.6.4.   Pamatojoties uz pieprasījumā sniegto informāciju, kā arī nesen veiktās izmeklēšanās konstatēto, Komisija secināja, ka ieguvums pamatregulas 3. panta 2. punkta un 6. panta c) punkta nozīmē pastāv, jo Sinosure nodrošina eksporta kredīta apdrošināšanu ar nosacījumiem, kas ir labvēlīgāki par saņēmējam tirgū tobrīd pieejamajiem, vai apdrošināšanu, kas citādi tirgū nebūtu pieejama nemaz. Īpašās iezīmes

Pamatojoties uz pieprasījumā sniegto informāciju, kā arī nesen veiktās izmeklēšanās konstatēto, Komisija secināja, ka ieguvums pamatregulas 3. panta 2. punkta un 6. panta c) punkta nozīmē pastāv, jo Sinosure

| (159) | Subsīdijas ir atkarīgas no eksporta rezultātiem pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, un tādējādi tās ir īpašas. |
| --- | --- |

(159)

Subsīdijas ir atkarīgas no eksporta rezultātiem pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, un tādējādi tās ir īpašas.

3.3.6.5.   Secinājums

Secinājums

| (160) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra nozare turpināja gūt labumu no Sinosure piedāvātās eksporta kredīta apdrošināšanas. Ņemot vērā finansiālo ieguldījumu esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdiju shēma joprojām ir uzskatāma par kompensējamu. |
| --- | --- |

(160)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra nozare turpināja gūt labumu no Sinosure piedāvātās eksporta kredīta apdrošināšanas. Ņemot vērā finansiālo ieguldījumu esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdiju shēma joprojām ir uzskatāma par kompensējamu.

Sinosure

3.3.7.   PVN atlaides ražojumiem, kuru sastāvā vismaz 70 % ir otrreizējā pārstrādē iegūtas šķiedras un lauksaimniecības atlikumi

PVN atlaides ražojumiem, kuru sastāvā vismaz 70 % ir otrreizējā pārstrādē iegūtas šķiedras un lauksaimniecības atlikumi

3.3.7.1.   Juridiskais pamats

Juridiskais pamats

| (161) | Kopš 2015. gada 1. jūlija PVN atmaksas vai atbrīvojuma shēma attiecībā uz ražošanu un darbaspēka pakalpojumiem, kurā tiek vispusīgi izmantoti resursi, ir konsolidēta saskaņā ar Finanšu ministrijas un Valsts Nodokļu administrācijas Paziņojumu par Produktu un darbaspēka pakalpojumu, kuru ietvaros tiek vispusīgi izmantoti resursi, kataloga drukāšanu un izplatīšanu (CaiShui [2015] Nr. 78). Krītotā papīra tirdzniecībai vietējā tirgū piemēro 17 % PVN likmi. Paziņojums liecina, ka uzņēmumi saņem 50 % PVN atlaidi par ražojumiem, kuru sastāvā vismaz 70 % ir otrreizējā pārstrādē iegūtas šķiedras un lauksaimniecības atlikumi, piemēram, cukurniedru izspaidas, papīra atkritumi un kultūraugu salmi. |
| --- | --- |

(161)

Kopš 2015. gada 1. jūlija PVN atmaksas vai atbrīvojuma shēma attiecībā uz ražošanu un darbaspēka pakalpojumiem, kurā tiek vispusīgi izmantoti resursi, ir konsolidēta saskaņā ar Finanšu ministrijas un Valsts Nodokļu administrācijas Paziņojumu par Produktu un darbaspēka pakalpojumu, kuru ietvaros tiek vispusīgi izmantoti resursi, kataloga drukāšanu un izplatīšanu (CaiShui [2015] Nr. 78). Krītotā papīra tirdzniecībai vietējā tirgū piemēro 17 % PVN likmi. Paziņojums liecina, ka uzņēmumi saņem 50 % PVN atlaidi par ražojumiem, kuru sastāvā vismaz 70 % ir otrreizējā pārstrādē iegūtas šķiedras un lauksaimniecības atlikumi, piemēram, cukurniedru izspaidas, papīra atkritumi un kultūraugu salmi.

CaiShui

3.3.7.2.   Tiesības uz subsīdiju

Tiesības uz subsīdiju

| (162) | Saskaņā ar iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas ietvaros ĶV sniegto nepārbaudīto informāciju (95) atbilstīgi iepriekšminētajam paziņojumam PVN atmaksas politika ir piemērojama tādu ražojumu pārdošanai, kuru izgatavošanā ir izmantoti pārstrādāti, atkārtoti izmantoti un nevajadzīgi materiāli vai citos ražošanas procesos iegūta enerģija. |
| --- | --- |

(162)

Saskaņā ar iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas ietvaros ĶV sniegto nepārbaudīto informāciju (95) atbilstīgi iepriekšminētajam paziņojumam PVN atmaksas politika ir piemērojama tādu ražojumu pārdošanai, kuru izgatavošanā ir izmantoti pārstrādāti, atkārtoti izmantoti un nevajadzīgi materiāli vai citos ražošanas procesos iegūta enerģija.

95

3.3.7.3.   Praktiskā īstenošana

Praktiskā īstenošana

| (163) | Saskaņā ar iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas ietvaros ĶV sniegto nepārbaudīto informāciju (96) programmu pārvalda Ķīnas Tautas Republikas Valsts Nodokļu administrācija ar citu kompetento iestāžu palīdzību, un to atbilstoši savai attiecīgajai kompetencei īsteno vietējās nodokļu iestādes. Uzņēmumiem, kuri piesakās PVN atmaksas saņemšanai, ir jāiesniedz nodokļu iestādē izskatīšanai pieteikums un pārējie attiecīgie dokumenti. Pēc pieteikuma apstiprināšanas pieteikuma iesniedzējs var saņemt ieguvumus. |
| --- | --- |

(163)

Saskaņā ar iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas ietvaros ĶV sniegto nepārbaudīto informāciju (96) programmu pārvalda Ķīnas Tautas Republikas Valsts Nodokļu administrācija ar citu kompetento iestāžu palīdzību, un to atbilstoši savai attiecīgajai kompetencei īsteno vietējās nodokļu iestādes. Uzņēmumiem, kuri piesakās PVN atmaksas saņemšanai, ir jāiesniedz nodokļu iestādē izskatīšanai pieteikums un pārējie attiecīgie dokumenti. Pēc pieteikuma apstiprināšanas pieteikuma iesniedzējs var saņemt ieguvumus.

96

3.3.7.4.   Iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas konstatējumi

Iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas konstatējumi

| (164) | Iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā (97) Komisija konstatēja, ka ĶV piešķirtās PVN atlaides ražojumiem, kuru sastāvā vismaz 70 % ir otrreizējā pārstrādē iegūtas šķiedras un lauksaimniecības atlikumi, būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē tādu negūtu valdības ieņēmumu veidā, kuru dēļ saņēmējiem uzņēmumiem piešķirts ieguvums. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija arī secināja, ka subsīdija bijusi īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(164)

Iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā (97) Komisija konstatēja, ka ĶV piešķirtās PVN atlaides ražojumiem, kuru sastāvā vismaz 70 % ir otrreizējā pārstrādē iegūtas šķiedras un lauksaimniecības atlikumi, būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē tādu negūtu valdības ieņēmumu veidā, kuru dēļ saņēmējiem uzņēmumiem piešķirts ieguvums. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija arī secināja, ka subsīdija bijusi īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta nozīmē.

97

| (165) | Nedz ĶV, nedz ražotāji eksportētāji nesniedza pierādījumus, ka krītotā papīra nozare vairs negūtu labumu no šīs PVN atlaides vai ka attiecīgās subsīdijas un subsīdiju programmas tuvākajā laikā būtu plānots izbeigt. Iepriekš 161., 162. un 163. apsvērumā minētajā paziņojumā ir konkrēti norādīts, ka papīrs ir ražojums, kura izgatavošanā ir izmantoti tādi resursi kā cukurniedru izspaidas, papīra atkritumi un kultūraugu salmi, kā arī norādīts, ka ražotājiem ir jāievēro tehniskie noteikumi, kas attiecas konkrēti uz celulozes un papīra nozari. |
| --- | --- |

(165)

Nedz ĶV, nedz ražotāji eksportētāji nesniedza pierādījumus, ka krītotā papīra nozare vairs negūtu labumu no šīs PVN atlaides vai ka attiecīgās subsīdijas un subsīdiju programmas tuvākajā laikā būtu plānots izbeigt. Iepriekš 161., 162. un 163. apsvērumā minētajā paziņojumā ir konkrēti norādīts, ka papīrs ir ražojums, kura izgatavošanā ir izmantoti tādi resursi kā cukurniedru izspaidas, papīra atkritumi un kultūraugu salmi, kā arī norādīts, ka ražotājiem ir jāievēro tehniskie noteikumi, kas attiecas konkrēti uz celulozes un papīra nozari.

| (166) | Komisijas rīcībā arī nebija nekādu pierādījumu tam, ka šīs shēmas darbība attiecībā uz krītotā papīra ražotājiem būtu apturēta. |
| --- | --- |

(166)

Komisijas rīcībā arī nebija nekādu pierādījumu tam, ka šīs shēmas darbība attiecībā uz krītotā papīra ražotājiem būtu apturēta.

| (167) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secināja, ka ĶV nodrošina subsīdijas krītotā papīra nozarei PVN atlaižu veidā ražojumiem, kuru sastāvā vismaz 70 % ir otrreizējā pārstrādē iegūtas šķiedras un lauksaimniecības atlikumi, un ka PIP laikā krītotā papīra ražotāji ĶTR izmantojuši šīs atlaides. |
| --- | --- |

(167)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secināja, ka ĶV nodrošina subsīdijas krītotā papīra nozarei PVN atlaižu veidā ražojumiem, kuru sastāvā vismaz 70 % ir otrreizējā pārstrādē iegūtas šķiedras un lauksaimniecības atlikumi, un ka PIP laikā krītotā papīra ražotāji ĶTR izmantojuši šīs atlaides.

3.3.7.5.   Secinājums

Secinājums

| (168) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra nozare turpināja saņemt subsīdijas PVN atlaižu veidā par izstrādājumu ražošanu, izmantojot vismaz 70 % ir otrreizējā pārstrādē iegūtas šķiedras un lauksaimniecības atlikumus. Ņemot vērā finansiālo ieguldījumu esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdiju shēma joprojām ir uzskatāma par kompensējamu. |
| --- | --- |

(168)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra nozare turpināja saņemt subsīdijas PVN atlaižu veidā par izstrādājumu ražošanu, izmantojot vismaz 70 % ir otrreizējā pārstrādē iegūtas šķiedras un lauksaimniecības atlikumus. Ņemot vērā finansiālo ieguldījumu esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdiju shēma joprojām ir uzskatāma par kompensējamu.

3.4.   Vispārīgie secinājumi par subsidēšanas turpināšanos

Vispārīgie secinājumi par subsidēšanas turpināšanos

| (169) | Pamatojoties uz visu iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra ražotāji ĶTR joprojām saņēma ieguvumu no kompensējamām subsīdijām. |
| --- | --- |

(169)

Pamatojoties uz visu iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra ražotāji ĶTR joprojām saņēma ieguvumu no kompensējamām subsīdijām.

3.5.   Importa dinamika pasākumu atcelšanas gadījumā

Importa dinamika pasākumu atcelšanas gadījumā

3.5.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

| (170) | Analizējot ražošanas jaunu un neizmantoto jaudu ĶTR un ņemot vērā ĶV un Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, Komisija paļāvās uz turpmākajos apsvērumos minēto pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju attiecībā uz krītotā papīra ražošanu, kā arī krītotā bezkoksnes papīra nozari, kas ir plašākā nozare, kurā ietilpst krītotā papīra ražošana. |
| --- | --- |

(170)

Analizējot ražošanas jaunu un neizmantoto jaudu ĶTR un ņemot vērā ĶV un Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, Komisija paļāvās uz turpmākajos apsvērumos minēto pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju attiecībā uz krītotā papīra ražošanu, kā arī krītotā bezkoksnes papīra nozari, kas ir plašākā nozare, kurā ietilpst krītotā papīra ražošana.

| (171) | Tā kā dati par krītotā bezkoksnes papīra nozari bija vieglāk pieejami, pieprasījuma iesniedzēji tos izmantoja, lai aprēķinātu krītotā papīra īpatsvaru ražošanas un jaudas rādītāju kontekstā. |
| --- | --- |

(171)

Tā kā dati par krītotā bezkoksnes papīra nozari bija vieglāk pieejami, pieprasījuma iesniedzēji tos izmantoja, lai aprēķinātu krītotā papīra īpatsvaru ražošanas un jaudas rādītāju kontekstā.

| (172) | Saskaņā ar iesniedzēju pieprasījumu (98) 2021. gadā krītotā bezkoksnes papīra kopējais pieprasījums bija aptuveni 17,3 miljoni tonnas un kopējā jauda bija aptuveni 20,7 miljoni tonnas. Saskaņā ar iesniedzēju aprēķiniem krītotā papīra kopējais pieprasījums bija aptuveni 12,1 miljons tonnu un jauda bija aptuveni 14,5 miljoni tonnas. |
| --- | --- |

(172)

Saskaņā ar iesniedzēju pieprasījumu (98) 2021. gadā krītotā bezkoksnes papīra kopējais pieprasījums bija aptuveni 17,3 miljoni tonnas un kopējā jauda bija aptuveni 20,7 miljoni tonnas. Saskaņā ar iesniedzēju aprēķiniem krītotā papīra kopējais pieprasījums bija aptuveni 12,1 miljons tonnu un jauda bija aptuveni 14,5 miljoni tonnas.

98

| (173) | Pieprasījuma iesniedzēji norādīja, ka 2021. gadā krītotā bezkoksnes papīra pieprasījums ES bija aptuveni 3,2 miljoni tonnas un krītotā bezkoksnes papīra ražošanas jauda ES bija aptuveni 5 miljoni tonnas. Saskaņā ar Komisijas aprēķiniem krītotā papīra pieprasījums ES bija aptuveni 2,64 miljoni tonnas un krītotā papīra ražošanas jauda ES bija mazliet virs 4 miljoniem tonnu. |
| --- | --- |

(173)

Pieprasījuma iesniedzēji norādīja, ka 2021. gadā krītotā bezkoksnes papīra pieprasījums ES bija aptuveni 3,2 miljoni tonnas un krītotā bezkoksnes papīra ražošanas jauda ES bija aptuveni 5 miljoni tonnas. Saskaņā ar Komisijas aprēķiniem krītotā papīra pieprasījums ES bija aptuveni 2,64 miljoni tonnas un krītotā papīra ražošanas jauda ES bija mazliet virs 4 miljoniem tonnu.

| (174) | 2021. gadā Ķīnas krītotā bezkoksnes papīra ražošanas jauda bija aptuveni 6,8 miljoni tonnu un Ķīnas pieprasījums bija 4,7 miljoni tonnu. Līdz ar to Ķīnas krītotā papīra ražošanas jauda bija 4,8 miljoni tonnu un attiecīgā ražojuma iekšzemes pieprasījums bija aptuveni 3,3 miljoni tonnas (99). |
| --- | --- |

(174)

2021. gadā Ķīnas krītotā bezkoksnes papīra ražošanas jauda bija aptuveni 6,8 miljoni tonnu un Ķīnas pieprasījums bija 4,7 miljoni tonnu. Līdz ar to Ķīnas krītotā papīra ražošanas jauda bija 4,8 miljoni tonnu un attiecīgā ražojuma iekšzemes pieprasījums bija aptuveni 3,3 miljoni tonnas (99).

99

| (175) | Līdz ar to 2021. gadā Ķīnas krītotā papīra ražošanas neizmantotā jauda (100) bija vismaz 0,9 miljoni tonnas un jaudas pārpalikums (101) bija aptuveni 1,5 miljoni tonnas, kas atbilst aptuveni 56 % no ES kopējā pieprasījuma pēc krītotā papīra. Attiecībā uz krītotā bezkoksnes papīra nozari kopumā Ķīnas jaudas pārpalikums 2021. gadā bija vairāk nekā 2 miljoni tonnu (vairāk nekā 80 % no ES patēriņa). Jaudas pārpalikuma mazināšanās nav novērota. Attiecīgi, ja pasākumi tiktu izbeigti, var pieņemt, ka vēl vairāk neizmantotās jaudas varētu viegli tikt novirzīta no krītotā bezkoksnes papīra ražošanas uz krītotā papīra ražošanu tirdzniecībai Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(175)

Līdz ar to 2021. gadā Ķīnas krītotā papīra ražošanas neizmantotā jauda (100) bija vismaz 0,9 miljoni tonnas un jaudas pārpalikums (101) bija aptuveni 1,5 miljoni tonnas, kas atbilst aptuveni 56 % no ES kopējā pieprasījuma pēc krītotā papīra. Attiecībā uz krītotā bezkoksnes papīra nozari kopumā Ķīnas jaudas pārpalikums 2021. gadā bija vairāk nekā 2 miljoni tonnu (vairāk nekā 80 % no ES patēriņa). Jaudas pārpalikuma mazināšanās nav novērota. Attiecīgi, ja pasākumi tiktu izbeigti, var pieņemt, ka vēl vairāk neizmantotās jaudas varētu viegli tikt novirzīta no krītotā bezkoksnes papīra ražošanas uz krītotā papīra ražošanu tirdzniecībai Savienības tirgū.

100

101

| (176) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secināja, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kuru tie varētu izmantot, lai ražotu vairāk krītoto papīru, ko varētu eksportēt uz Savienību tad, ja pasākumi tiktu atcelti. Komisija arī konstatēja, ka atbilstoši pēdējās desmitgades attīstības tendencēm, kas aprakstītas termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 5. iedaļā, paredzamā vispārējā un iekšzemes pieprasījuma samazināšanās ĶTR dēļ šis eksporta potenciāls varētu palielināties. |
| --- | --- |

(176)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secināja, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kuru tie varētu izmantot, lai ražotu vairāk krītoto papīru, ko varētu eksportēt uz Savienību tad, ja pasākumi tiktu atcelti. Komisija arī konstatēja, ka atbilstoši pēdējās desmitgades attīstības tendencēm, kas aprakstītas termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 5. iedaļā, paredzamā vispārējā un iekšzemes pieprasījuma samazināšanās ĶTR dēļ šis eksporta potenciāls varētu palielināties.

3.5.2.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (177) | Kā norādīts 172.–175. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības pieprasījums pēc krītotā papīra aizvien ir ievērojams. Lai gan attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās, Savienības tirgus joprojām ir otrais lielākais tirgus pasaulē (aiz Ķīnas) nodrošinot aptuveni 20 % no patēriņa globālā mērogā. Turklāt prognozes liecina, ka iekšzemes pieprasījums ĶTR samazināsies, un tas varētu būt spēcīgs stimuls Ķīnas ražotājiem atrast alternatīvus tirgus Ķīnas jaudas pārpalikuma absorbēšanai. |
| --- | --- |

(177)

Kā norādīts 172.–175. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības pieprasījums pēc krītotā papīra aizvien ir ievērojams. Lai gan attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās, Savienības tirgus joprojām ir otrais lielākais tirgus pasaulē (aiz Ķīnas) nodrošinot aptuveni 20 % no patēriņa globālā mērogā. Turklāt prognozes liecina, ka iekšzemes pieprasījums ĶTR samazināsies, un tas varētu būt spēcīgs stimuls Ķīnas ražotājiem atrast alternatīvus tirgus Ķīnas jaudas pārpalikuma absorbēšanai.

| (178) | Kā minēts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, vairākas valstis, ieskaitot Dienvidkoreju, Indiju un ASV, arī ir ieviesušas pasākumus (102) attiecībā uz Ķīnas izcelsmes papīra izstrādājumiem. |
| --- | --- |

(178)

Kā minēts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, vairākas valstis, ieskaitot Dienvidkoreju, Indiju un ASV, arī ir ieviesušas pasākumus (102) attiecībā uz Ķīnas izcelsmes papīra izstrādājumiem.

102

| (179) | Turklāt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem un jo īpaši uz pieprasījumu, Komisija identificēja 27 valstis, kurās Ķīnas eksportētāji pārskatāmo ražojumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdeva par cenām, kas bija zemākas par Savienības nozares mērķa cenu. Apjoma ziņā Ķīnas eksports uz šīm valstīm veidoja aptuveni 10 % no Ķīnas eksporta uz trešajām valstīm. |
| --- | --- |

(179)

Turklāt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem un jo īpaši uz pieprasījumu, Komisija identificēja 27 valstis, kurās Ķīnas eksportētāji pārskatāmo ražojumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdeva par cenām, kas bija zemākas par Savienības nozares mērķa cenu. Apjoma ziņā Ķīnas eksports uz šīm valstīm veidoja aptuveni 10 % no Ķīnas eksporta uz trešajām valstīm.

| (180) | Attiecīgi, ņemot vērā konstatēto ievērojamo neizmantoto jaudu, iespēju palielināt neizmantoto jaudu, pārslēdzot ražošanu no citiem papīra veidiem uz krītotā papīra ražošanu, Ķīnas krītotā papīra ražotāju ierobežoto piekļuvi svarīgiem trešo valstu tirgiem, cenu, par kādu Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu savas preces pārdot Savienības tirgū, kā arī prognozēto iekšējā patēriņa samazinājumu ĶTR, ir ticams, ka subsidētais imports tiktu pārvirzīts uz Savienību, ja pasākumi tiktu izbeigti. Līdz ar to, ja pasākumi tiktu izbeigti, subsidētais imports visticamāk ienāktu Savienībā lielos apjomos un par cenām, kas ir zemākas par Savienības nozares cenām. |
| --- | --- |

(180)

Attiecīgi, ņemot vērā konstatēto ievērojamo neizmantoto jaudu, iespēju palielināt neizmantoto jaudu, pārslēdzot ražošanu no citiem papīra veidiem uz krītotā papīra ražošanu, Ķīnas krītotā papīra ražotāju ierobežoto piekļuvi svarīgiem trešo valstu tirgiem, cenu, par kādu Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu savas preces pārdot Savienības tirgū, kā arī prognozēto iekšējā patēriņa samazinājumu ĶTR, ir ticams, ka subsidētais imports tiktu pārvirzīts uz Savienību, ja pasākumi tiktu izbeigti. Līdz ar to, ja pasākumi tiktu izbeigti, subsidētais imports visticamāk ienāktu Savienībā lielos apjomos un par cenām, kas ir zemākas par Savienības nozares cenām.

| (181) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija secina, ka ir iespējams, ka pasākumu atcelšanas gadījumā ĶTR eksports tiktu novirzīts uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(181)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija secina, ka ir iespējams, ka pasākumu atcelšanas gadījumā ĶTR eksports tiktu novirzīts uz Savienības tirgu.

3.6.   Secinājumi par subsidēšanas turpināšanās iespējamību

Secinājumi par subsidēšanas turpināšanās iespējamību

| (182) | Komisija, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, secina, ka ir pietiekami pierādījumi tam, ka krītotā papīra nozares subsidēšana ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās un, visticamāk, turpināsies arī nākotnē. Nekādi pierādījumi neliecināja, ka attiecīgās subsīdijas un subsīdiju programmas tuvākajā laikā tiks izbeigtas. |
| --- | --- |

(182)

Komisija, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, secina, ka ir pietiekami pierādījumi tam, ka krītotā papīra nozares subsidēšana ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās un, visticamāk, turpināsies arī nākotnē. Nekādi pierādījumi neliecināja, ka attiecīgās subsīdijas un subsīdiju programmas tuvākajā laikā tiks izbeigtas.

| (183) | Krītotā papīra nozares subsidēšana ļāva Ķīnas ražotājiem saglabāt tādu ražošanas jaudu, kas ievērojami pārsniedza iekšzemes pieprasījumu, kaut arī Ķīnā un visā pasaulē saruka tirgi. |
| --- | --- |

(183)

Krītotā papīra nozares subsidēšana ļāva Ķīnas ražotājiem saglabāt tādu ražošanas jaudu, kas ievērojami pārsniedza iekšzemes pieprasījumu, kaut arī Ķīnā un visā pasaulē saruka tirgi.

| (184) | Tāpēc Komisija secina, ka kompensācijas pasākumu atcelšanas rezultātā Savienības tirgū atkal varētu ieplūst ievērojami attiecīgā ražojuma subsidēta importa apjomi. ĶV turpināja piedāvāt krītotā papīra nozarei dažādas subsīdiju programmas, un Komisijas rīcībā ir pietiekami pierādījumi par to, ka PIP laikā krītotā papīra nozare izmantoja vairākas šādas subsīdiju programmas. |
| --- | --- |

(184)

Tāpēc Komisija secina, ka kompensācijas pasākumu atcelšanas rezultātā Savienības tirgū atkal varētu ieplūst ievērojami attiecīgā ražojuma subsidēta importa apjomi. ĶV turpināja piedāvāt krītotā papīra nozarei dažādas subsīdiju programmas, un Komisijas rīcībā ir pietiekami pierādījumi par to, ka PIP laikā krītotā papīra nozare izmantoja vairākas šādas subsīdiju programmas.

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (185) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 17 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(185)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 17 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē.

| (186) | Tika aprēķināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopējais ražošanas apjoms Savienībā bija aptuveni 3 700 000 tonnu. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz Savienības nozares sniegtajām atbildēm uz makroekonomisko datu anketu. Kā norādīts 20. apsvērumā, iekļaušanai izlasē izvēlētie trīs Savienības ražotāji veidoja 41 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(186)

Tika aprēķināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopējais ražošanas apjoms Savienībā bija aptuveni 3 700 000 tonnu. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz Savienības nozares sniegtajām atbildēm uz makroekonomisko datu anketu. Kā norādīts 20. apsvērumā, iekļaušanai izlasē izvēlētie trīs Savienības ražotāji veidoja 41 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (187) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares sniegtajām atbildēm uz makroekonomisko datu anketu un Eurostat datiem. |
| --- | --- |

(187)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares sniegtajām atbildēm uz makroekonomisko datu anketu un Eurostat datiem.

Eurostat

| (188) | Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā (tonnas) | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā | 3 433 636 | 3 268 584 | 2 453 924 | 2 576 925 |
| Indekss | 100 | 95 | 71 | 75 |
| Avots: | Savienības nozares sniegtās atbildes uz makroekonomisko datu anketu un Eurostat dati. |

(188)

Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā (tonnas)

Patēriņš Savienībā (tonnas)

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Kopējais patēriņš Savienībā

3 433 636

3 268 584

2 453 924

2 576 925

Indekss

100

95

71

75

Avots:

Avots

Savienības nozares sniegtās atbildes uz makroekonomisko datu anketu un Eurostat dati.

| (189) | 2019. gadā Savienības patēriņš samazinājās par 5 %, 2020. gadā Covid-19 pandēmijas dēļ samazinoties vēl straujāk – par 24 procentpunktiem. 2021. gadā iezīmējās neliels pieaugums – par četriem procentpunktiem, kas gan aizvien ievērojami atpaliek no pirmskrīzes līmeņa, kā rezultātā patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 25 %. Vērtējot ilgtermiņa tendences, lēstais Savienības patēriņš pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par 44 % mazāks nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā konstatētais patēriņš (4 572 057 tonnas). Savienības patēriņa samazināšanās atspoguļo iespiedpapīra pieprasījuma samazināšanos kopumā, kas galvenokārt izriet no digitālo plašsaziņas līdzekļu, kas aizstāj tradicionālos drukātos plašsaziņas līdzekļus, izaugsmes. |
| --- | --- |

(189)

2019. gadā Savienības patēriņš samazinājās par 5 %, 2020. gadā Covid-19 pandēmijas dēļ samazinoties vēl straujāk – par 24 procentpunktiem. 2021. gadā iezīmējās neliels pieaugums – par četriem procentpunktiem, kas gan aizvien ievērojami atpaliek no pirmskrīzes līmeņa, kā rezultātā patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 25 %. Vērtējot ilgtermiņa tendences, lēstais Savienības patēriņš pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par 44 % mazāks nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā konstatētais patēriņš (4 572 057 tonnas). Savienības patēriņa samazināšanās atspoguļo iespiedpapīra pieprasījuma samazināšanos kopumā, kas galvenokārt izriet no digitālo plašsaziņas līdzekļu, kas aizstāj tradicionālos drukātos plašsaziņas līdzekļus, izaugsmes.

4.3.   Imports no attiecīgās valsts

Imports no attiecīgās valsts

4.3.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

| (190) | Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares sniegtajām atbildēm uz makroekonomisko datu anketu un Eurostat datiem. Eurostat dati pirms tam tika salīdzināti ar pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

(190)

Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares sniegtajām atbildēm uz makroekonomisko datu anketu un Eurostat datiem. Eurostat dati pirms tam tika salīdzināti ar pieejamo informāciju.

Eurostat

Eurostat

Eurostat

| (191) | Eksportētāju, uz kuriem patlaban attiecas maksājumi, importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda dinamika.

  2. tabula


  Importa apjoms (tonnas) un tirgus daļa | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no attiecīgās valsts (tonnas) | 232 | 242 | 127 | 197 |
| Indekss | 100 | 104 | 54 | 85 |
| Tirgus daļa | 0,007  % | 0,007  % | 0,005  % | 0,008  % |
| Indekss | 100 | 109 | 76 | 113 |
| Avots: | Savienības nozares sniegtās atbildes uz makroekonomisko datu anketu un Eurostat dati. |

(191)

Eksportētāju, uz kuriem patlaban attiecas maksājumi, importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda dinamika.

2. tabula

2. tabula

Importa apjoms (tonnas) un tirgus daļa

Importa apjoms (tonnas) un tirgus daļa

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Importa apjoms no attiecīgās valsts (tonnas)

232

242

127

197

Indekss

100

104

54

85

Tirgus daļa

0,007  %

0,007  %

0,005  %

0,008  %

Indekss

100

109

76

113

Avots:

Avots

Savienības nozares sniegtās atbildes uz makroekonomisko datu anketu un Eurostat dati.

| (192) | Attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR Savienībā bija niecīgs. Kopš pasākumu noteikšanas 2011. gadā imports Savienībā no ĶTR ir samazinājies līdz niecīgam līmenim. |
| --- | --- |

(192)

Attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR Savienībā bija niecīgs. Kopš pasākumu noteikšanas 2011. gadā imports Savienībā no ĶTR ir samazinājies līdz niecīgam līmenim.

4.3.2.   No attiecīgās valsts importēto ražojumu cenas

No attiecīgās valsts importēto ražojumu cenas

| (193) | Kā norādīts iepriekšējā apsvērumā, ņemot vērā krītotā papīra niecīgo importa apjomu no ĶTR uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, šo ražojumu pārdošanas cenas nebija uzskatāmas par reprezentatīvām un uz to pamata nebija iespējams izdarīt secinājumus par importa no ĶTR uz Savienību cenām, kā arī par ražotāju eksportētāju cenu noteikšanu. |
| --- | --- |

(193)

Kā norādīts iepriekšējā apsvērumā, ņemot vērā krītotā papīra niecīgo importa apjomu no ĶTR uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, šo ražojumu pārdošanas cenas nebija uzskatāmas par reprezentatīvām un uz to pamata nebija iespējams izdarīt secinājumus par importa no ĶTR uz Savienību cenām, kā arī par ražotāju eksportētāju cenu noteikšanu.

4.4.   Imports no trešām valstīm, izņemot Ķīnu

Imports no trešām valstīm, izņemot Ķīnu

| (194) | Krītotā papīra imports no trešām valstīm, kas nav Ķīna, galvenokārt bija no Dienvidkorejas un ASV. |
| --- | --- |

(194)

Krītotā papīra imports no trešām valstīm, kas nav Ķīna, galvenokārt bija no Dienvidkorejas un ASV.

| (195) | Krītotā papīra importa Savienībā (agregētajam) apjomam no citām trešām valstīm, kā arī tā tirgus daļai un cenu tendencēm bija šāda dinamika.

  3. tabula


  Imports no trešām valstīm | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (tonnas) | 7 500 | 6 065 | 35 584 | 24 398 |
| Indekss | 100 | 81 | 474 | 325 |
| Tirgus daļa | 0,22  % | 0,19  % | 1,45  % | 0,95  % |
| Indekss | 100 | 85 | 664 | 433 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 832 | 931 | 648 | 685 |
| Indekss | 100 | 112 | 78 | 82 |
| Avots: | Eurostat. |

(195)

Krītotā papīra importa Savienībā (agregētajam) apjomam no citām trešām valstīm, kā arī tā tirgus daļai un cenu tendencēm bija šāda dinamika.

3. tabula

3. tabula

Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Apjoms (tonnas)

7 500

6 065

35 584

24 398

Indekss

100

81

474

325

Tirgus daļa

0,22  %

0,19  %

1,45  %

0,95  %

Indekss

100

85

664

433

Vidējā cena (EUR/t)

832

931

648

685

Indekss

100

112

78

82

Avots:

Avots

Eurostat.

| (196) | Lai arī importa Savienībā no valstīm, kas nav ĶTR, kopējais apjoms attiecīgajā periodā palielinājās, tas aizvien bija pavisam neliels, ko atspoguļo tā kopējā tirgus daļa, kas šajā periodā palielinājās no 0,22 % līdz 0,95 %. Šā importa vidējās cenas bija augstākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējās cenas. Līdz ar to imports no trešām valstīm nav ietekmējis ES kaitējuma situāciju. |
| --- | --- |

(196)

Lai arī importa Savienībā no valstīm, kas nav ĶTR, kopējais apjoms attiecīgajā periodā palielinājās, tas aizvien bija pavisam neliels, ko atspoguļo tā kopējā tirgus daļa, kas šajā periodā palielinājās no 0,22 % līdz 0,95 %. Šā importa vidējās cenas bija augstākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējās cenas. Līdz ar to imports no trešām valstīm nav ietekmējis ES kaitējuma situāciju.

4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (197) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, novērtējot Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(197)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, novērtējot Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (198) | Kā minēts 20. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa novērtēšanai tika izmantota atlase. |
| --- | --- |

(198)

Kā minēts 20. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa novērtēšanai tika izmantota atlase.

| (199) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz Savienības nozares iesniegtajās makroekonomisko rādītāju anketās ietvertajiem datiem par visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Abas datu kopas tika pārbaudītas un atzītas par Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim reprezentatīvām. |
| --- | --- |

(199)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz Savienības nozares iesniegtajās makroekonomisko rādītāju anketās ietvertajiem datiem par visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Abas datu kopas tika pārbaudītas un atzītas par Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim reprezentatīvām.

| (200) | Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, subsīdiju apjoma lielums un atgūšanās no iepriekšējas subsidēšanas. |
| --- | --- |

(200)

Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, subsīdiju apjoma lielums un atgūšanās no iepriekšējas subsidēšanas.

| (201) | Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vidējās vienības cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(201)

Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vidējās vienības cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (202) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas kopapjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika.

  4. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnas) | 4 968 337 | 4 582 940 | 3 300 705 | 3 703 442 |
| Indekss | 100 | 92 | 66 | 75 |
| Ražošanas jauda (tonnas) | 5 451 528 | 5 121 138 | 4 595 798 | 4 044 648 |
| Indekss | 100 | 94 | 84 | 74 |
| Jaudas izmantojums | 91,1  % | 89,5  % | 71,8  % | 91,6  % |
| Indekss | 100 | 98 | 79 | 100 |
| Avots: | Savienības nozares iesniegtā makroekonomisko datu anketa. |

(202)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas kopapjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika.

4. tabula

4. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Ražošanas apjoms (tonnas)

4 968 337

4 582 940

3 300 705

3 703 442

Indekss

100

92

66

75

Ražošanas jauda (tonnas)

5 451 528

5 121 138

4 595 798

4 044 648

Indekss

100

94

84

74

Jaudas izmantojums

91,1  %

89,5  %

71,8  %

91,6  %

Indekss

100

98

79

100

Avots:

Avots

Savienības nozares iesniegtā makroekonomisko datu anketa.

| (203) | Ražošanas apjoms un jauda attiecīgajā periodā samazinājās par attiecīgi 25 % un 26 %. Šis ražošanas apjoma un jaudas samazinājums ir ilgtermiņa tendence, kas ir saistīta ar nozares pielāgošanos aizvien mazākam pieprasījuma, kam pamatā ir sabiedrības digitalizācija. |
| --- | --- |

(203)

Ražošanas apjoms un jauda attiecīgajā periodā samazinājās par attiecīgi 25 % un 26 %. Šis ražošanas apjoma un jaudas samazinājums ir ilgtermiņa tendence, kas ir saistīta ar nozares pielāgošanos aizvien mazākam pieprasījuma, kam pamatā ir sabiedrības digitalizācija.

| (204) | Jau pirms attiecīgā perioda Savienības ražotāji bija veikuši lielus pārstrukturēšanas pasākumus, kuru mērķis bija novērst digitalizācijas radīto strukturālo jaudas pārpalikumu, un šie pasākumi tika turpināti attiecīgajā periodā. Tā kā atsevišķas papīrfabrikas tika slēgtas un citas papīrfabrikas tika pielāgotas citu papīra ražojumu, nevis vairs krītotā papīra, ražošanai, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā samazināja krītotā papīra ražošanas jaudu par aptuveni 1 400 000 tonnām. |
| --- | --- |

(204)

Jau pirms attiecīgā perioda Savienības ražotāji bija veikuši lielus pārstrukturēšanas pasākumus, kuru mērķis bija novērst digitalizācijas radīto strukturālo jaudas pārpalikumu, un šie pasākumi tika turpināti attiecīgajā periodā. Tā kā atsevišķas papīrfabrikas tika slēgtas un citas papīrfabrikas tika pielāgotas citu papīra ražojumu, nevis vairs krītotā papīra, ražošanai, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā samazināja krītotā papīra ražošanas jaudu par aptuveni 1 400 000 tonnām.

| (205) | Nepārtraukti samazinot savu ražošanas jaudu, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā jaudas izmantojumu spēja noturēt samērā stabilā līmenī. Izņēmums bija vien 2020. gads, kad jaudas izmantojums bija zemāks nekā iepriekšējos un turpmākajos gados galvenokārt ražošanas apjomu samazinājuma dēļ pēc Covid-19 uzliesmojuma 2020. gadā. |
| --- | --- |

(205)

Nepārtraukti samazinot savu ražošanas jaudu, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā jaudas izmantojumu spēja noturēt samērā stabilā līmenī. Izņēmums bija vien 2020. gads, kad jaudas izmantojums bija zemāks nekā iepriekšējos un turpmākajos gados galvenokārt ražošanas apjomu samazinājuma dēļ pēc Covid-19 uzliesmojuma 2020. gadā.

| (206) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka liels jaudas izmantojums ir nozīmīgs faktors papīra nozares ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai, ņemot vērā lielos ieguldījumus pamatlīdzekļos un no tiem izrietošo ietekmi uz vidējām ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(206)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka liels jaudas izmantojums ir nozīmīgs faktors papīra nozares ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai, ņemot vērā lielos ieguldījumus pamatlīdzekļos un no tiem izrietošo ietekmi uz vidējām ražošanas izmaksām.

4.5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (207) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  5. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa (tonnas) | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tonnas) | 3 425 903 | 3 262 278 | 2 418 213 | 2 552 330 |
| Indekss | 100 | 95 | 71 | 75 |
| Tirgus daļa | 99,8  % | 99,8  % | 98,5  % | 99,0  % |
| Indekss | 100 | 100 | 99 | 99 |
| Avots: | Savienības nozares sniegtās atbildes uz makroekonomisko datu anketu un Eurostat dati. |

(207)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

5. tabula

5. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa (tonnas)

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa (tonnas)

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tonnas)

3 425 903

3 262 278

2 418 213

2 552 330

Indekss

100

95

71

75

Tirgus daļa

99,8  %

99,8  %

98,5  %

99,0  %

Indekss

100

100

99

99

Avots:

Avots

Savienības nozares sniegtās atbildes uz makroekonomisko datu anketu un Eurostat dati.

Eurostat

| (208) | Attiecīgajā periodā pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 25 %. Laikā no 2018. līdz 2019. gadam tas samazinājās par 5 %, un 2020. gadā Covid-19 pandēmijas dēļ pārdošanas apjomi strauji kritās par vēl 24 procentpunktiem. 2021. gadā notika neliela atgūšanās četru procentpunktu apmērā, taču 2018. gadā novērotie pārdošanas apjomi netika sasniegti. Pārdošanas apjomu samazinājums bija saistīts ar zemāku attiecīgā ražojuma pieprasījumu, kas varētu būt saistāms ar sabiedrības digitalizāciju. |
| --- | --- |

(208)

Attiecīgajā periodā pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 25 %. Laikā no 2018. līdz 2019. gadam tas samazinājās par 5 %, un 2020. gadā Covid-19 pandēmijas dēļ pārdošanas apjomi strauji kritās par vēl 24 procentpunktiem. 2021. gadā notika neliela atgūšanās četru procentpunktu apmērā, taču 2018. gadā novērotie pārdošanas apjomi netika sasniegti. Pārdošanas apjomu samazinājums bija saistīts ar zemāku attiecīgā ražojuma pieprasījumu, kas varētu būt saistāms ar sabiedrības digitalizāciju.

| (209) | Tā kā attiecīgajā periodā praktiski nenotika attiecīgā ražojuma imports, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa stabili saglabājās ap 99 %. |
| --- | --- |

(209)

Tā kā attiecīgajā periodā praktiski nenotika attiecīgā ražojuma imports, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa stabili saglabājās ap 99 %.

4.5.2.3.   Izaugsme

Izaugsme

| (210) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomi nepalielinājās. Gluži pretēji – šie ekonomikas rādītāji atspoguļoja Savienības patēriņa lejupējo tendenci. |
| --- | --- |

(210)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomi nepalielinājās. Gluži pretēji – šie ekonomikas rādītāji atspoguļoja Savienības patēriņa lejupējo tendenci.

4.5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

| (211) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  6. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 6 677 | 6 405 | 5 793 | 5 175 |
| Indekss | 100 | 96 | 87 | 78 |
| Ražīgums (tonnas uz vienu darbinieku) | 744 | 716 | 570 | 716 |
| Indekss | 100 | 96 | 77 | 96 |
| Avots: | Savienības ražošanas nozares iesniegtās anketas attiecībā makroekonomiskajiem rādītājiem. |

(211)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

6. tabula

6. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Nodarbināto skaits

6 677

6 405

5 793

5 175

Indekss

100

96

87

78

Ražīgums (tonnas uz vienu darbinieku)

744

716

570

716

Indekss

100

96

77

96

Avots:

Avots

Savienības ražošanas nozares iesniegtās anketas attiecībā makroekonomiskajiem rādītājiem.

| (212) | Attiecīgajā periodā nodarbināto skaits saruka par 22 %. Šis samazinājums periodā bija stabils un regulārs. Tas atspoguļo Savienības ražošanas nozares uzsāktos ilgtermiņa pārstrukturēšanas centienus nolūkā risināt strukturālas jaudas pārpalikuma problēmas, kā skaidrots 204. apsvērumā. |
| --- | --- |

(212)

Attiecīgajā periodā nodarbināto skaits saruka par 22 %. Šis samazinājums periodā bija stabils un regulārs. Tas atspoguļo Savienības ražošanas nozares uzsāktos ilgtermiņa pārstrukturēšanas centienus nolūkā risināt strukturālas jaudas pārpalikuma problēmas, kā skaidrots 204. apsvērumā.

| (213) | Darbaspēka būtiskais samazinājums atspoguļojās arī līdzvērtīgā ražošanas apjoma samazinājumā. Līdz ar to attiecīgajā periodā ražīgumā, kas tiek mērīts kā saražotais apjoms (tonnās) uz nodarbināto gadā, tika fiksēts tikai neliels samazinājums – par 4 %. 2020. gadā ražīgums strauji samazinājās – par 19 procentpunktiem – Covid-19 pandēmijas izraisītā pēkšņā pieprasījuma krituma dēļ. Rezultātā 2020. gadā tika fiksēts zemākais ražīguma rādītājs. |
| --- | --- |

(213)

Darbaspēka būtiskais samazinājums atspoguļojās arī līdzvērtīgā ražošanas apjoma samazinājumā. Līdz ar to attiecīgajā periodā ražīgumā, kas tiek mērīts kā saražotais apjoms (tonnās) uz nodarbināto gadā, tika fiksēts tikai neliels samazinājums – par 4 %. 2020. gadā ražīgums strauji samazinājās – par 19 procentpunktiem – Covid-19 pandēmijas izraisītā pēkšņā pieprasījuma krituma dēļ. Rezultātā 2020. gadā tika fiksēts zemākais ražīguma rādītājs.

4.5.2.5.   Subsidēšanas apjoms un atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas

Subsidēšanas apjoms un atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas

| (214) | Kā skaidrots 142. apsvērumā, nebija iespējams pārliecinoši noteikt subsidēšanas apjomu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Līdz ar to izmeklēšana koncentrējās uz subsidēšanas turpināšanās iespējamību, ja kompensācijas pasākumi tiktu izbeigti (skatīt 182., 183. un 184. apsvērumu). |
| --- | --- |

(214)

Kā skaidrots 142. apsvērumā, nebija iespējams pārliecinoši noteikt subsidēšanas apjomu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Līdz ar to izmeklēšana koncentrējās uz subsidēšanas turpināšanās iespējamību, ja kompensācijas pasākumi tiktu izbeigti (skatīt 182., 183. un 184. apsvērumu).

| (215) | Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā Savienības ražošanas nozarē bija manāmas atgūšanās pazīmes no iepriekšējās subsidēšanas sekām. Šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas attiecīgajā periodā šādu atgūšanās pazīmju nebija, jo Savienības ražošanas nozare saskārās ar sarežģītu situāciju, kur papildus nepieciešamībai pārstrukturēties tai nācās arī novērst Covid-19 pandēmijas negatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(215)

Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā Savienības ražošanas nozarē bija manāmas atgūšanās pazīmes no iepriekšējās subsidēšanas sekām. Šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas attiecīgajā periodā šādu atgūšanās pazīmju nebija, jo Savienības ražošanas nozare saskārās ar sarežģītu situāciju, kur papildus nepieciešamībai pārstrukturēties tai nācās arī novērst Covid-19 pandēmijas negatīvo ietekmi.

4.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.5.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (216) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām svērtajām vienības pārdošanas cenām klientiem Savienībā attiecīgajā laikposmā bija šāda dinamika.

  7. tabula


  Pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas Savienībā (EUR/t) | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā | 654 | 667 | 616 | 650 |
| Indekss | 100 | 102 | 94 | 99 |
| Vienības ražošanas izmaksas | 674 | 662 | 639 | 712 |
| Indekss | 100 | 98 | 95 | 106 |
| Avots: | pārbaudītas atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(216)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām svērtajām vienības pārdošanas cenām klientiem Savienībā attiecīgajā laikposmā bija šāda dinamika.

7. tabula

7. tabula

Pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas Savienībā (EUR/t)

Pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas Savienībā (EUR/t)

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā

654

667

616

650

Indekss

100

102

94

99

Vienības ražošanas izmaksas

674

662

639

712

Indekss

100

98

95

106

Avots:

Avots

pārbaudītas atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (217) | Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija samērā stabila un samazinājās tikai par 1 %. Pēc neliela pieauguma par 2 % 2019. gadā 2020. gadā līdz ar Covid-19 uzliesmojumu, kad zemāks pieprasījums izraisīja cenu kritumu, cenas samazinājās par astoņiem procentpunktiem. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, pieprasījumam palielinoties, cenas atkal pieauga – par pieciem procentpunktiem. |
| --- | --- |

(217)

Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija samērā stabila un samazinājās tikai par 1 %. Pēc neliela pieauguma par 2 % 2019. gadā 2020. gadā līdz ar Covid-19 uzliesmojumu, kad zemāks pieprasījums izraisīja cenu kritumu, cenas samazinājās par astoņiem procentpunktiem. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, pieprasījumam palielinoties, cenas atkal pieauga – par pieciem procentpunktiem.

| (218) | No 2018. līdz 2019. gadam Savienības ražošanas nozarē vienības ražošanas izmaksas samazinājās nedaudz – par 2 %. Papildu samazinājums vēl par trim procentpunktiem 2020. gadā bija saistīts ar izejvielu un enerģijas cenu kritumu. 2021. gadā izejvielu un enerģijas cenas būtiski pieauga, kā rezultātā ražošanas izmaksas palielinājās par 11 procentpunktiem un tādējādi kopējais palielinājums attiecīgajā periodā bija 6 %. |
| --- | --- |

(218)

No 2018. līdz 2019. gadam Savienības ražošanas nozarē vienības ražošanas izmaksas samazinājās nedaudz – par 2 %. Papildu samazinājums vēl par trim procentpunktiem 2020. gadā bija saistīts ar izejvielu un enerģijas cenu kritumu. 2021. gadā izejvielu un enerģijas cenas būtiski pieauga, kā rezultātā ražošanas izmaksas palielinājās par 11 procentpunktiem un tādējādi kopējais palielinājums attiecīgajā periodā bija 6 %.

4.5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

Darbaspēka izmaksas

| (219) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  8. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 72 907 | 72 704 | 68 780 | 76 280 |
| Indekss | 100 | 100 | 94 | 105 |
| Avots: | pārbaudītas atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(219)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

8. tabula

8. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

72 907

72 704

68 780

76 280

Indekss

100

100

94

105

Avots:

Avots

pārbaudītas atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (220) | 2018.–2019. gadā nemainījās vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto. 2020. gadā tās samazinājās par 6 % salīdzinājumā ar 2019. gadu. Tūlīt pēc tam tās atkal palielinājās, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tās bija par 5 % augstākas nekā 2018. gadā. |
| --- | --- |

(220)

2018.–2019. gadā nemainījās vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto. 2020. gadā tās samazinājās par 6 % salīdzinājumā ar 2019. gadu. Tūlīt pēc tam tās atkal palielinājās, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tās bija par 5 % augstākas nekā 2018. gadā.

4.5.3.3.   Krājumi

Krājumi

| (221) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  9. tabula


  Krājumi | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (tonnas) | 151 882 | 139 168 | 122 377 | 107 146 |
| Indekss | 100 | 92 | 81 | 71 |
| Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma | 3,06  % | 3,04  % | 3,71  % | 2,89  % |
| Indekss | 100 | 99 | 121 | 95 |
| Avots: | pārbaudītas atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(221)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

9. tabula

9. tabula

Krājumi

Krājumi

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Krājumi perioda beigās (tonnas)

151 882

139 168

122 377

107 146

Indekss

100

92

81

71

Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma

3,06  %

3,04  %

3,71  %

2,89  %

Indekss

100

99

121

95

Avots:

Avots

pārbaudītas atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (222) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās samazinājās par 29 %. Tas atbilst ražošanas apjoma un jaudas samazinājumam. |
| --- | --- |

(222)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās samazinājās par 29 %. Tas atbilst ražošanas apjoma un jaudas samazinājumam.

| (223) | Izsakot krājumus perioda beigās kā procentus no ražošanas apjoma, tie bija aptuveni 3 %. |
| --- | --- |

(223)

Izsakot krājumus perioda beigās kā procentus no ražošanas apjoma, tie bija aptuveni 3 %.

4.5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (224) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  10. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | -3,6  % | -0,8  % | -5,6  % | -9,5  % |
| Indekss | - 100 | -24 | - 158 | - 267 |
| Naudas plūsma (EUR) | 53 230 728 | 116 531 955 | 68 541 389 | 30 295 619 |
| Indekss | 100 | 219 | 129 | 57 |
| Ieguldījumi (EUR) | 21 327 970 | 39 328 573 | 20 843 097 | 32 601 304 |
| Indekss | 100 | 184 | 98 | 153 |
| Ienākums no ieguldījumiem | -7,2  % | -1,7  % | -8,7  % | -24,5  % |
| Indekss | - 100 | -23 | - 122 | - 341 |
| Avots: | pārbaudītas atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(224)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

10. tabula

10. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

-3,6  %

-0,8  %

-5,6  %

-9,5  %

Indekss

- 100

-24

- 158

- 267

Naudas plūsma (EUR)

53 230 728

116 531 955

68 541 389

30 295 619

Indekss

100

219

129

57

Ieguldījumi (EUR)

21 327 970

39 328 573

20 843 097

32 601 304

Indekss

100

184

98

153

Ienākums no ieguldījumiem

-7,2  %

-1,7  %

-8,7  %

-24,5  %

Indekss

- 100

-23

- 122

- 341

Avots:

Avots

pārbaudītas atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (225) | Komisija noteica izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti, neto peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražošanas nozare strādāja ar zaudējumiem visā attiecīgajā periodā. Tiek norādīts, ka sākotnējā izmeklēšanā nozares mērķa peļņa nozarē tika noteikta 8 % apmērā (103). Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte saruka no -3,6 % līdz -9,5 %. 2019. gads bija salīdzinoši labākais gads, kad Savienības ražošanas nozares rentabilitāte sasniedza -0,8 % zemāku ražošanas izmaksu un spēcīgāku pārdošanas rādītāju kombinācijas rezultātā. 2020. gadā rentabilitāte strauji kritās līdz -5,6 %, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinoties vēl vairāk – līdz -9,5 %. |
| --- | --- |

(225)

Komisija noteica izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti, neto peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražošanas nozare strādāja ar zaudējumiem visā attiecīgajā periodā. Tiek norādīts, ka sākotnējā izmeklēšanā nozares mērķa peļņa nozarē tika noteikta 8 % apmērā (103). Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte saruka no -3,6 % līdz -9,5 %. 2019. gads bija salīdzinoši labākais gads, kad Savienības ražošanas nozares rentabilitāte sasniedza -0,8 % zemāku ražošanas izmaksu un spēcīgāku pārdošanas rādītāju kombinācijas rezultātā. 2020. gadā rentabilitāte strauji kritās līdz -5,6 %, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinoties vēl vairāk – līdz -9,5 %.

103

| (226) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā naudas plūsma bija pozitīva, un tās tendence lielā mērā atspoguļoja rentabilitātes dinamiku, 2019. gadam kļūstot par vislabvēlīgāko gadu. |
| --- | --- |

(226)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā naudas plūsma bija pozitīva, un tās tendence lielā mērā atspoguļoja rentabilitātes dinamiku, 2019. gadam kļūstot par vislabvēlīgāko gadu.

| (227) | Ņemot vērā krītotā papīra pieprasījuma samazināšanos attiecīgajā periodā gan Savienībā, gan ārvalstīs, Savienības ražošanas nozare neveica ieguldījumus jaunā jaudā. Veiktie ieguldījumi bija vērsti uz apkopi, kapitāla aizstāšanu, energoefektivitātes uzlabošanu un citiem pasākumiem, kuru mērķis bija pārstrukturēšanās un atbilstības nodrošināšana vides aizsardzības standartiem. |
| --- | --- |

(227)

Ņemot vērā krītotā papīra pieprasījuma samazināšanos attiecīgajā periodā gan Savienībā, gan ārvalstīs, Savienības ražošanas nozare neveica ieguldījumus jaunā jaudā. Veiktie ieguldījumi bija vērsti uz apkopi, kapitāla aizstāšanu, energoefektivitātes uzlabošanu un citiem pasākumiem, kuru mērķis bija pārstrukturēšanās un atbilstības nodrošināšana vides aizsardzības standartiem.

| (228) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Šis rādītājs attiecīgajā periodā attīstījās līdzīgi peļņas rādītājam. |
| --- | --- |

(228)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Šis rādītājs attiecīgajā periodā attīstījās līdzīgi peļņas rādītājam.

| (229) | Ņemot vērā esošo parādsaistību izmaksas, Savienības ražošanas nozares rentabilitāti un pastāvīgo krītotā papīra pieprasījuma samazināšanos, Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu attiecīgajā periodā aizvien bija ierobežota. |
| --- | --- |

(229)

Ņemot vērā esošo parādsaistību izmaksas, Savienības ražošanas nozares rentabilitāti un pastāvīgo krītotā papīra pieprasījuma samazināšanos, Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu attiecīgajā periodā aizvien bija ierobežota.

4.6.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (230) | Attiecīgajā periodā kaitējuma rādītāji rāda negatīvu ainu. Ražošanas jauda un ražošanas apjoms samazinājās, pārdošanas radītāji samazinājās, un arī nodarbinātības rādītāji samazinājās. Visā attiecīgajā periodā peļņa un ienākums no ieguldījumiem bija negatīvi, un 2020. un 2021. gads bija perioda sliktākie gadi. |
| --- | --- |

(230)

Attiecīgajā periodā kaitējuma rādītāji rāda negatīvu ainu. Ražošanas jauda un ražošanas apjoms samazinājās, pārdošanas radītāji samazinājās, un arī nodarbinātības rādītāji samazinājās. Visā attiecīgajā periodā peļņa un ienākums no ieguldījumiem bija negatīvi, un 2020. un 2021. gads bija perioda sliktākie gadi.

| (231) | Negatīvās tendences, kas saistītas ar ražošanas un pārdošanas apjomiem, skaidrojamas ar pastāvīgo krītotā papīra pieprasījuma samazināšanos gan Savienībā, gan ārvalstīs – šā iemelsa dēļ Savienības ražošanas nozarei bija jāturpina pārstrukturēšana, tostarp jāslēdz papīrfabrikas un citas jāpielāgo citu papīra veidu ražošanai. |
| --- | --- |

(231)

Negatīvās tendences, kas saistītas ar ražošanas un pārdošanas apjomiem, skaidrojamas ar pastāvīgo krītotā papīra pieprasījuma samazināšanos gan Savienībā, gan ārvalstīs – šā iemelsa dēļ Savienības ražošanas nozarei bija jāturpina pārstrukturēšana, tostarp jāslēdz papīrfabrikas un citas jāpielāgo citu papīra veidu ražošanai.

| (232) | Tiek prognozēts, ka krītotā papīra pieprasījums turpinās samazināties un situācija Savienības ražošanas nozarē aizvien būs sarežģīta, kā dēļ būs nepieciešams vēl vairāk samazināt ražošanas apjomu un jaudu. |
| --- | --- |

(232)

Tiek prognozēts, ka krītotā papīra pieprasījums turpinās samazināties un situācija Savienības ražošanas nozarē aizvien būs sarežģīta, kā dēļ būs nepieciešams vēl vairāk samazināt ražošanas apjomu un jaudu.

| (233) | Noteiktie pasākumi Savienības ražošanas nozarei nodrošināja aizsardzību, ļaujot tai saglabāt augstu tirgus daļu attiecīgajā periodā. Tomēr Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt krītotā papīra cenas tik daudz virs izmaksas nosedzošā līmeņa, lai spētu gūt peļņu. 2018.–2019. gadā tam par iemeslu bija izejvielu (jo īpaši celulozes) cenu kāpums un grūtības aizvien augstākās cenas nodot Savienības ražošanas nozares klientiem. 2020. gadā pieprasījuma un cenu kritums Covid-19 pandēmijas dēļ ietekmēja Savienības ražošanas nozari, radot tai būtiskus zaudējumus. Savukārt 2021. gadā izejvielu un enerģijas cenas palielinājās, kā rezultātā par 11 % pieauga ražošanas izmaksas, vēl vairāk iedragājot bilances. Turklāt visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei bija jāpārstrukturē sava darbība, un attiecīgajā periodā ražošanas jauda tika samazināta par 26 %. Tas radīja papildu izmaksas. |
| --- | --- |

(233)

Noteiktie pasākumi Savienības ražošanas nozarei nodrošināja aizsardzību, ļaujot tai saglabāt augstu tirgus daļu attiecīgajā periodā. Tomēr Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt krītotā papīra cenas tik daudz virs izmaksas nosedzošā līmeņa, lai spētu gūt peļņu. 2018.–2019. gadā tam par iemeslu bija izejvielu (jo īpaši celulozes) cenu kāpums un grūtības aizvien augstākās cenas nodot Savienības ražošanas nozares klientiem. 2020. gadā pieprasījuma un cenu kritums Covid-19 pandēmijas dēļ ietekmēja Savienības ražošanas nozari, radot tai būtiskus zaudējumus. Savukārt 2021. gadā izejvielu un enerģijas cenas palielinājās, kā rezultātā par 11 % pieauga ražošanas izmaksas, vēl vairāk iedragājot bilances. Turklāt visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei bija jāpārstrukturē sava darbība, un attiecīgajā periodā ražošanas jauda tika samazināta par 26 %. Tas radīja papildu izmaksas.

| (234) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatēto kaitējumu Savienības ražošanas nozarei nevarēja būt izraisījis subsidēts imports no ĶTR, jo tā apjoms bija ļoti ierobežots. To galvenokārt izraisīja krītotā papīra pieprasījuma samazināšanās un augstās saistītās pārstrukturēšanas izmaksas – abi minētie faktori būtiski ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. |
| --- | --- |

(234)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatēto kaitējumu Savienības ražošanas nozarei nevarēja būt izraisījis subsidēts imports no ĶTR, jo tā apjoms bija ļoti ierobežots. To galvenokārt izraisīja krītotā papīra pieprasījuma samazināšanās un augstās saistītās pārstrukturēšanas izmaksas – abi minētie faktori būtiski ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.

5.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (235) | Komisija 234. apsvērumā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir nodarīts būtisks kaitējums. 234. apsvērumā Komisija secināja arī, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatēto kaitējumu Savienības ražošanas nozares nevarēja būt izraisījis subsidētais imports no ĶTR, jo tā apjoms bija ļoti ierobežots. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai tad, ja pasākumi zaudētu spēku, varētu atkārtoties kaitējums, ko sākotnēji radīja subsidētais imports no ĶTR. |
| --- | --- |

(235)

Komisija 234. apsvērumā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir nodarīts būtisks kaitējums. 234. apsvērumā Komisija secināja arī, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatēto kaitējumu Savienības ražošanas nozares nevarēja būt izraisījis subsidētais imports no ĶTR, jo tā apjoms bija ļoti ierobežots. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai tad, ja pasākumi zaudētu spēku, varētu atkārtoties kaitējums, ko sākotnēji radīja subsidētais imports no ĶTR.

| (236) | Kā minēts 177. apsvērumā, Savienības tirgus ir otrais lielākais krītotā papīra tirgus pasaulē. Pateicoties tā kopējām apjomam un lieliem krītotā papīra pircējiem šajā tirgū, tas ir ļoti pievilcīgs Ķīnas krītotā papīra ražotājiem, jo tik lielas piegādes tiem ļautu izmantot neizmantotās ražošanas jaudas, kas savukārt pazeminātu vienības ražošanas izmaksas. Attiecīgi, ja pasākumi tiktu atcelti, tad, ņemot vērā ekonomiskos ieguvumus, ko nodrošinātu neizmantotās ražošanas jaudas izmantošana ĶTR, iespējams, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji piedāvātu krītoto papīru Savienības tirgū par zemām cenām, radot spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām un rentabilitāti. |
| --- | --- |

(236)

Kā minēts 177. apsvērumā, Savienības tirgus ir otrais lielākais krītotā papīra tirgus pasaulē. Pateicoties tā kopējām apjomam un lieliem krītotā papīra pircējiem šajā tirgū, tas ir ļoti pievilcīgs Ķīnas krītotā papīra ražotājiem, jo tik lielas piegādes tiem ļautu izmantot neizmantotās ražošanas jaudas, kas savukārt pazeminātu vienības ražošanas izmaksas. Attiecīgi, ja pasākumi tiktu atcelti, tad, ņemot vērā ekonomiskos ieguvumus, ko nodrošinātu neizmantotās ražošanas jaudas izmantošana ĶTR, iespējams, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji piedāvātu krītoto papīru Savienības tirgū par zemām cenām, radot spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām un rentabilitāti.

| (237) | Komisija arī analizēja Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu dinamiku trešo valstu tirgos, lai noteiktu cenas ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(237)

Komisija arī analizēja Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu dinamiku trešo valstu tirgos, lai noteiktu cenas ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, ja pasākumi zaudētu spēku.

| (238) | Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus, lai noteiktu Ķīnas ražotāju eksporta cenas trešās valstīs. Šajā nolūkā tika izmantoti pārskatīšanas pieprasījumā ietvertie, Svan Data (104) apkopotie dati, jo īpaši ar preces kodu 4810 19 saistītie Ķīnas eksporta dati. Tam par iemeslu bija tas, ka termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iesniedzēji paskaidroja, ka attiecīgais ražojums no Ķīnas tika eksportēts galvenokārt preces kodu 4810 19. |
| --- | --- |

(238)

Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus, lai noteiktu Ķīnas ražotāju eksporta cenas trešās valstīs. Šajā nolūkā tika izmantoti pārskatīšanas pieprasījumā ietvertie, Svan Data (104) apkopotie dati, jo īpaši ar preces kodu 4810 19 saistītie Ķīnas eksporta dati. Tam par iemeslu bija tas, ka termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iesniedzēji paskaidroja, ka attiecīgais ražojums no Ķīnas tika eksportēts galvenokārt preces kodu 4810 19.

Svan Data

104

| (239) | Salīdzinājumam Komisija noteica šādas cenas:






  — | vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas EXW līmenī) – 661 EUR/tonnā (105), |
| --- | --- | --- |

(239)

Salīdzinājumam Komisija noteica šādas cenas:

—

vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas EXW līmenī) – 661 EUR/tonnā (105),

EXW

105

| — | ES mērķa cenu – 774 EUR/tonnā (106), kā arī |
| --- | --- |

—

ES mērķa cenu – 774 EUR/tonnā (106), kā arī

106

| — | Ķīnas eksporta cenas, ko pieprasījumā iesniedzēji bija norādījuši par pārskatīšanas izmeklēšanas periodam atbilstošo periodu, koriģējot tās ar jūras pārvadājumu izmaksām (107), lai iegūtu iespējamo cenu pēc izkraušanas ES (108). |
| --- | --- |

—

Ķīnas eksporta cenas, ko pieprasījumā iesniedzēji bija norādījuši par pārskatīšanas izmeklēšanas periodam atbilstošo periodu, koriģējot tās ar jūras pārvadājumu izmaksām (107), lai iegūtu iespējamo cenu pēc izkraušanas ES (108).

107

108

| (240) | Vispirms Komisija salīdzināja vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas EXW līmenī), ar Ķīnas eksporta cenām uz trešām valstīm, kas nav Savienība (koriģētas attiecībā uz cenu pēc izkraušanas Savienībā PIP laikā). Cenu salīdzinājums uz 239. apsvērumā minēto datu pamata liecināja, ka eksporta cenas uz astoņām trešām valstīm bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Šie eksporti veidoja aptuveni 1 % no Ķīnas kopējā eksporta apjoma. Šis nelielais īpatsvars ir saistīts ar krītotā papīra nospiestajām cenām Savienībā. |
| --- | --- |

(240)

Vispirms Komisija salīdzināja vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas EXW līmenī), ar Ķīnas eksporta cenām uz trešām valstīm, kas nav Savienība (koriģētas attiecībā uz cenu pēc izkraušanas Savienībā PIP laikā). Cenu salīdzinājums uz 239. apsvērumā minēto datu pamata liecināja, ka eksporta cenas uz astoņām trešām valstīm bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Šie eksporti veidoja aptuveni 1 % no Ķīnas kopējā eksporta apjoma. Šis nelielais īpatsvars ir saistīts ar krītotā papīra nospiestajām cenām Savienībā.

EXW

| (241) | Pēc tam Komisija arī analizēja to, vai Ķīnas svērtās eksporta cenas uz trešām valstīm, kas nav Savienības dalībvalstis, koriģētas attiecībā uz cenu pēc izkraušanas Savienībā, bija zemākas par Savienības ražošanas nozares mērķa cenu PIP laikā. Ņemot vērā Ķīnas eksportētāju nesadarbošanos, Komisija analīzi veica, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajiem datiem. Analīzē tika identificētas 27 trešās valstis, kurās Ķīnas ražotāji eksportētāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdeva attiecīgo ražojumu par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējo mērķa cenu. Ķīnas eksports uz šīm valstīm veidoja aptuveni 10 % no Ķīnas kopējā eksporta apjoma uz trešām valstīm. Turklāt, kā norādīts 178. apsvērumā, būtiski trešo valstu tirgi tajos noteikto nodevu dēļ ir slēgti eksportam no Ķīnas. |
| --- | --- |

(241)

Pēc tam Komisija arī analizēja to, vai Ķīnas svērtās eksporta cenas uz trešām valstīm, kas nav Savienības dalībvalstis, koriģētas attiecībā uz cenu pēc izkraušanas Savienībā, bija zemākas par Savienības ražošanas nozares mērķa cenu PIP laikā. Ņemot vērā Ķīnas eksportētāju nesadarbošanos, Komisija analīzi veica, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajiem datiem. Analīzē tika identificētas 27 trešās valstis, kurās Ķīnas ražotāji eksportētāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdeva attiecīgo ražojumu par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējo mērķa cenu. Ķīnas eksports uz šīm valstīm veidoja aptuveni 10 % no Ķīnas kopējā eksporta apjoma uz trešām valstīm. Turklāt, kā norādīts 178. apsvērumā, būtiski trešo valstu tirgi tajos noteikto nodevu dēļ ir slēgti eksportam no Ķīnas.

| (242) | Uz pieejamo faktu pamata veiktās analīzes rezultāti pierādīja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji spēj ražojumu pārdot par cenām, kas ir zemākas par Savienības mērķa cenu. Ņemot vērā ievērojamo neizmantoto jaudu Ķīnā, tika arī norādīts, ka tur būtu iespējams ražot lielus krītotā papīra apjomus pārdošanai ES tirgū. Līdz ar to Komisija secina, ka, ja pasākumi zaudētu spēku, Ķīnas eksportētāji varētu radīt būtisku cenu spiedienu un tādējādi radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(242)

Uz pieejamo faktu pamata veiktās analīzes rezultāti pierādīja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji spēj ražojumu pārdot par cenām, kas ir zemākas par Savienības mērķa cenu. Ņemot vērā ievērojamo neizmantoto jaudu Ķīnā, tika arī norādīts, ka tur būtu iespējams ražot lielus krītotā papīra apjomus pārdošanai ES tirgū. Līdz ar to Komisija secina, ka, ja pasākumi zaudētu spēku, Ķīnas eksportētāji varētu radīt būtisku cenu spiedienu un tādējādi radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (243) | Izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare ir piedzīvojusi kaitējumu un ir neaizsargāta. Tika norādīts, ka nozarē šobrīd tiek īstenota pārstrukturēšana, ko atspoguļo ražošanas jaudas samazinājums attiecīgajā periodā, un atsevišķi uzņēmumi pārveido daļu savu ražošanas līniju cita veida papīra ražošanai. |
| --- | --- |

(243)

Izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare ir piedzīvojusi kaitējumu un ir neaizsargāta. Tika norādīts, ka nozarē šobrīd tiek īstenota pārstrukturēšana, ko atspoguļo ražošanas jaudas samazinājums attiecīgajā periodā, un atsevišķi uzņēmumi pārveido daļu savu ražošanas līniju cita veida papīra ražošanai.

| (244) | Izmeklēšanā arī tika apliecināti sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi, ka liels jaudas izmantojums ir nozīmīgs faktors papīra nozares ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai, jo ražošanas process ir kapitālietilpīgs. Subsidēta importa atkārtošanās un no tā izrietoša cenu spiediena gadījumā Savienības ražošanas nozarei tiktu liegta naudas plūsma, kas tai ir vajadzīga pārstrukturēšanas centienu finansēšanai, lai pielāgotos krītotā papīra pasaules mēroga pieprasījuma kritumam. Tas arī vājinātu iepriekšējo pārstrukturēšanas centienu pozitīvo ietekmi un izraisītu visu kaitējuma rādītāju turpmāku pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(244)

Izmeklēšanā arī tika apliecināti sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi, ka liels jaudas izmantojums ir nozīmīgs faktors papīra nozares ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai, jo ražošanas process ir kapitālietilpīgs. Subsidēta importa atkārtošanās un no tā izrietoša cenu spiediena gadījumā Savienības ražošanas nozarei tiktu liegta naudas plūsma, kas tai ir vajadzīga pārstrukturēšanas centienu finansēšanai, lai pielāgotos krītotā papīra pasaules mēroga pieprasījuma kritumam. Tas arī vājinātu iepriekšējo pārstrukturēšanas centienu pozitīvo ietekmi un izraisītu visu kaitējuma rādītāju turpmāku pasliktināšanos.

| (245) | Pamatojoties uz to, tiek secināts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā, visticamāk, ievērojami pieaugtu subsidētais imports no ĶTR par kaitējumu izraisošām cenām un varētu atkārtoties būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(245)

Pamatojoties uz to, tiek secināts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā, visticamāk, ievērojami pieaugtu subsidētais imports no ĶTR par kaitējumu izraisošām cenām un varētu atkārtoties būtisks kaitējums.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (246) | Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo kompensācijas pasākumu saglabāšana būtu skaidrā pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot visas dažādās saistītās intereses, citustarp Savienības ražošanas nozares, nesaistītu importētāju, tirgotāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(246)

Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo kompensācijas pasākumu saglabāšana būtu skaidrā pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot visas dažādās saistītās intereses, citustarp Savienības ražošanas nozares, nesaistītu importētāju, tirgotāju un lietotāju intereses.

6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (247) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare ir piedzīvojusi kaitējumu un ir neaizsargātā situācija. Nepārtrauktās krītotā papīra pieprasījuma samazināšanās radīto izaicinājumu dēļ būs nepieciešams turpinās pārstrukturēšanu, tostarp slēdzot papīrfabrikas un citas pārveidojot cita veida papīra ražošanai. |
| --- | --- |

(247)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare ir piedzīvojusi kaitējumu un ir neaizsargātā situācija. Nepārtrauktās krītotā papīra pieprasījuma samazināšanās radīto izaicinājumu dēļ būs nepieciešams turpinās pārstrukturēšanu, tostarp slēdzot papīrfabrikas un citas pārveidojot cita veida papīra ražošanai.

| (248) | ĶTR subsidētā importa radītā cenu spiediena ietekmē Savienības ražošanas nozare nespētu saglabāt krītotā papīra cenas virs izmaksas nosedzošā līmeņa, gūt vajadzīgos ienākumus pārstrukturēšanas centienu finansēšanai, kā arī pielāgoties izaicinājumiem, ko rada pastāvīgā krītotā papīra pieprasījuma samazināšanās. |
| --- | --- |

(248)

ĶTR subsidētā importa radītā cenu spiediena ietekmē Savienības ražošanas nozare nespētu saglabāt krītotā papīra cenas virs izmaksas nosedzošā līmeņa, gūt vajadzīgos ienākumus pārstrukturēšanas centienu finansēšanai, kā arī pielāgoties izaicinājumiem, ko rada pastāvīgā krītotā papīra pieprasījuma samazināšanās.

| (249) | Uz šā pamata Komisija secina, ka spēkā esošo kompensācijas pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(249)

Uz šā pamata Komisija secina, ka spēkā esošo kompensācijas pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

6.2.   Nesaistītu importētāju un tirgotāju intereses

Nesaistītu importētāju un tirgotāju intereses

| (250) | Nesaistīti importētāji un tirgotāji nesadarbojās. Pamatojoties uz faktu, ka attiecīgajā periodā gandrīz nemaz netika veikts krītotā papīra imports no ĶTR, Komisija secina, ka attiecīgā ražojuma imports nav būtiska nesaistītu importētāju un tirgotāju darījumdarbības daļa un ka nekas neliecina par to, ka pasākumu saglabāšanas gadījumā viņi tiktu nesamērīgi ietekmēti. |
| --- | --- |

(250)

Nesaistīti importētāji un tirgotāji nesadarbojās. Pamatojoties uz faktu, ka attiecīgajā periodā gandrīz nemaz netika veikts krītotā papīra imports no ĶTR, Komisija secina, ka attiecīgā ražojuma imports nav būtiska nesaistītu importētāju un tirgotāju darījumdarbības daļa un ka nekas neliecina par to, ka pasākumu saglabāšanas gadījumā viņi tiktu nesamērīgi ietekmēti.

6.3.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (251) | Neviens atsevišķais lietotājs nesadarbojās un neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(251)

Neviens atsevišķais lietotājs nesadarbojās un neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

| (252) | Komisija saņēma informāciju rakstveidā no divām organizācijām – no krītotā papīra lietotāja Savienībā Unitedprint.com un no poligrāfijas nozares asociācijas Intergraf (109) (kuru atbalsta Nīderlandes karaliskā poligrāfijas un saistīto nozaru asociācija). |
| --- | --- |

(252)

Komisija saņēma informāciju rakstveidā no divām organizācijām – no krītotā papīra lietotāja Savienībā Unitedprint.com un no poligrāfijas nozares asociācijas Intergraf (109) (kuru atbalsta Nīderlandes karaliskā poligrāfijas un saistīto nozaru asociācija).

Unitedprint.com

Intergraf

109

| (253) | Intergraf sniegtajā informācijā bija paskaidrots, ka Savienības poligrāfijas nozari negatīvi ietekmē drukāto plašsaziņas līdzekļu aizstāšana ar digitālajiem plašsaziņas līdzekļiem, kā arī drukāto materiālu milzīgais importa apjoms, jo īpaši no ĶTR. Saskaņā ar Intergraf antidempinga un kompensācijas pasākumi mazina Savienības poligrāfijas nozares konkurētspēju, kuru neaizsargā līdzīgi tirdzniecības pasākumi un kam ir jāievēro stingras vides aizsardzības prasības. |
| --- | --- |

(253)

Intergraf sniegtajā informācijā bija paskaidrots, ka Savienības poligrāfijas nozari negatīvi ietekmē drukāto plašsaziņas līdzekļu aizstāšana ar digitālajiem plašsaziņas līdzekļiem, kā arī drukāto materiālu milzīgais importa apjoms, jo īpaši no ĶTR. Saskaņā ar Intergraf antidempinga un kompensācijas pasākumi mazina Savienības poligrāfijas nozares konkurētspēju, kuru neaizsargā līdzīgi tirdzniecības pasākumi un kam ir jāievēro stingras vides aizsardzības prasības.

Intergraf

Intergraf

| (254) | Intergraf apgalvoja, ka no Ķīnas uz ES ik gadu tiek eksportēts apdrukāts papīrs vairāk nekā 700 miljonu EUR vērtībā. Tas ietver lielu drukāto ražojumu klāstu, kas nav drukāti uz krītotā papīra. Balstoties uz pieejamo informāciju, Komisija nevarēja novērtēt, kāda daļa no ražojumiem, kas ir importēti no Ķīnas, ir drukāta uz krītotā papīra un kāda daļa – uz cita veida papīra. |
| --- | --- |

(254)

Intergraf apgalvoja, ka no Ķīnas uz ES ik gadu tiek eksportēts apdrukāts papīrs vairāk nekā 700 miljonu EUR vērtībā. Tas ietver lielu drukāto ražojumu klāstu, kas nav drukāti uz krītotā papīra. Balstoties uz pieejamo informāciju, Komisija nevarēja novērtēt, kāda daļa no ražojumiem, kas ir importēti no Ķīnas, ir drukāta uz krītotā papīra un kāda daļa – uz cita veida papīra.

Intergraf

| (255) | Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka lielākā daļa uz krītotā papīra drukāto ražojumu ir atkarīgi no termiņiem, piemēram, žurnāli, brošūras, tiešā pasta sūtījumi un ielikumi, un transportēšanai nepieciešamā laika dēļ maz iespējama to importēšana no ĶTR. Informācija, ko šīs pārskatīšanas ietvaros snieguši pieprasījuma iesniedzēji, apstiprina, ka sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi joprojām ir derīgi. |
| --- | --- |

(255)

Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka lielākā daļa uz krītotā papīra drukāto ražojumu ir atkarīgi no termiņiem, piemēram, žurnāli, brošūras, tiešā pasta sūtījumi un ielikumi, un transportēšanai nepieciešamā laika dēļ maz iespējama to importēšana no ĶTR. Informācija, ko šīs pārskatīšanas ietvaros snieguši pieprasījuma iesniedzēji, apstiprina, ka sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi joprojām ir derīgi.

| (256) | Komisija attiecīgi secina, ka, lai gan ir iespējams, ka atsevišķi drukātie materiāli tiek drukāti uz krītotā papīra ārpus Savienības antidempinga un kompensācijas maksājumu dēļ, to ietekme uz Savienības poligrāfijas nozares ekonomisko situāciju ir ierobežota. |
| --- | --- |

(256)

Komisija attiecīgi secina, ka, lai gan ir iespējams, ka atsevišķi drukātie materiāli tiek drukāti uz krītotā papīra ārpus Savienības antidempinga un kompensācijas maksājumu dēļ, to ietekme uz Savienības poligrāfijas nozares ekonomisko situāciju ir ierobežota.

| (257) | Intergraf arī norādīja uz krītotā papīra piegāžu iztrūkumu un būtisko cenu kāpumu, jo īpaši kopš 2021. gada vidus. Tas bija minēts arī Unitedprint.com sniegtajā informācijā. Uz iesniegtās informācijas pamata Komisija nevarēja novērtēt attiecīgos piedāvājuma un pieprasījuma apjomus, kā arī iespējamo tirgus nelīdzsvarotību. Komisija arī nevarēja novērtēt, vai minēto cenu kāpumu būtu iespējams nodot klientiem. Komisija arī norāda, ka 2021. gadā pēc Covid-19 apstākļos vairākos izejvielu tirgos pastāvēja deficīts. |
| --- | --- |

(257)

Intergraf arī norādīja uz krītotā papīra piegāžu iztrūkumu un būtisko cenu kāpumu, jo īpaši kopš 2021. gada vidus. Tas bija minēts arī Unitedprint.com sniegtajā informācijā. Uz iesniegtās informācijas pamata Komisija nevarēja novērtēt attiecīgos piedāvājuma un pieprasījuma apjomus, kā arī iespējamo tirgus nelīdzsvarotību. Komisija arī nevarēja novērtēt, vai minēto cenu kāpumu būtu iespējams nodot klientiem. Komisija arī norāda, ka 2021. gadā pēc Covid-19 apstākļos vairākos izejvielu tirgos pastāvēja deficīts.

Intergraf

Unitedprint.com

6.4.   Secinājumi par Savienības interesēm

Secinājumi par Savienības interesēm

| (258) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kāpēc nevajadzētu saglabāt Ķīnas izcelsmes krītotā papīra importam noteiktos spēkā esošos pasākumus. |
| --- | --- |

(258)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kāpēc nevajadzētu saglabāt Ķīnas izcelsmes krītotā papīra importam noteiktos spēkā esošos pasākumus.

7.   KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

| (259) | Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem par subsidēšanas turpināšanos, kaitējuma atkārtošanos un Savienības interesēm, kompensācijas pasākumi attiecībā uz krītoto papīru no Ķīnas būtu jāsaglabā. |
| --- | --- |

(259)

Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem par subsidēšanas turpināšanos, kaitējuma atkārtošanos un Savienības interesēm, kompensācijas pasākumi attiecībā uz krītoto papīru no Ķīnas būtu jāsaglabā.

| (260) | Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas saistīts ar maksājumu likmju starpību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu individuālo kompensācijas maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie kompensācijas maksājumi, dalībvalstu muitas dienestiem jāuzrāda derīgs komercrēķins. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kam nav pievienots minētais rēķins, attiecina visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo kompensācijas maksājumu. |
| --- | --- |

(260)

Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas saistīts ar maksājumu likmju starpību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu individuālo kompensācijas maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie kompensācijas maksājumi, dalībvalstu muitas dienestiem jāuzrāda derīgs komercrēķins. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kam nav pievienots minētais rēķins, attiecina visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo kompensācijas maksājumu.

| (261) | Lai gan šā rēķina uzrādīšana dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīga, lai importam piemērotu individuālās kompensācijas maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem jāņem vērā. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāpilda ierastās pārbaudes, un tiem, tāpat kā citos gadījumos, var būt vajadzīgi papildu dokumenti (nosūtīšanas dokumenti utt.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka vēlāka zemākas maksājuma likmes piemērošana ir pamatota. |
| --- | --- |

(261)

Lai gan šā rēķina uzrādīšana dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīga, lai importam piemērotu individuālās kompensācijas maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem jāņem vērā. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāpilda ierastās pārbaudes, un tiem, tāpat kā citos gadījumos, var būt vajadzīgi papildu dokumenti (nosūtīšanas dokumenti utt.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka vēlāka zemākas maksājuma likmes piemērošana ir pamatota.

| (262) | Ja uzņēmumam, kam noteiktas zemākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par izmaiņām tirdzniecības modelī, ko izraisījusi pasākumu noteikšana, pamatregulas 23. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var tikt sākta pretapiešanas izmeklēšana. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(262)

Ja uzņēmumam, kam noteiktas zemākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par izmaiņām tirdzniecības modelī, ko izraisījusi pasākumu noteikšana, pamatregulas 23. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var tikt sākta pretapiešanas izmeklēšana. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu.

| (263) | Individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tāda Ķīnas izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam, ko ražojuši tiesību subjekti, kuru nosaukums ir norādīts. Uz tādu pārskatāmā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, arī subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz tiem nebūtu jāattiecina individuālās kompensācijas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(263)

Individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tāda Ķīnas izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam, ko ražojuši tiesību subjekti, kuru nosaukums ir norādīts. Uz tādu pārskatāmā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, arī subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz tiem nebūtu jāattiecina individuālās kompensācijas maksājuma likmes.

| (264) | Uzņēmums var prasīt individuālo kompensācijas maksājumu likmju piemērošanu, ja tas attiecīgi maina kāda sava subjekta nosaukumu. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (110). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības uz tam piemērojamo maksājuma likmi, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēta regula par nosaukuma maiņu. |
| --- | --- |

(264)

Uzņēmums var prasīt individuālo kompensācijas maksājumu likmju piemērošanu, ja tas attiecīgi maina kāda sava subjekta nosaukumu. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (110). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības uz tam piemērojamo maksājuma likmi, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēta regula par nosaukuma maiņu.

110

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (265) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc šīs informēšanas minētajām personām arī deva laiku, lai tās varētu paust savu viedokli. |
| --- | --- |

(265)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc šīs informēšanas minētajām personām arī deva laiku, lai tās varētu paust savu viedokli.

| (266) | Komisija saņēma informāciju no ES ražošanas nozares, kas vēl vairāk pamatoja Komisijas konstatējumus, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji spēja pārdot par cenām, kas ir zemākas par Savienības mērķa cenu. Tāpēc netika uzskatīts par nepieciešamu grozīt šīs regulas tekstu. |
| --- | --- |

(266)

Komisija saņēma informāciju no ES ražošanas nozares, kas vēl vairāk pamatoja Komisijas konstatējumus, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji spēja pārdot par cenām, kas ir zemākas par Savienības mērķa cenu. Tāpēc netika uzskatīts par nepieciešamu grozīt šīs regulas tekstu.

| (267) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (111) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(267)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (111) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

111

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (268) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(268)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek noteikts galīgais kompensācijas maksājums tāda Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam, kas ir papīrs vai kartons ar pārklājumu uz vienas vai abām pusēm (izņemot kraftpapīru vai kraftkartonu) loksnēs vai ruļļos, kā svars ir vienāds ar vai pārsniedz 70 g/m2, bet nepārsniedz 400 g/m2, baltuma pakāpe ir lielāka par 84 (mērījumi saskaņā ar standartu ISO 2470-1), ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 un ex 4810 99 80 (TARIC kodi 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 un 4810998020).

Galīgais kompensācijas maksājums netiek piemērots ruļļiem, kas izmantojami ruļļpadeves presēs. Ruļļi, kas izmantojami ruļļpadeves presēs, ir ruļļi, kuru testēšanas rezultāts, kas iegūts saskaņā ar ISO testēšanas standartu ISO 3783:2006 attiecībā uz virsmas noturību pret mehānisku iedarbību, proti, ar pieaugoša ātruma metodi, kurā izmanto IGT testeri (elektronisko modeli), ir mazāks par 30 N/m, mērīts perpendikulāri padeves virzienam, un mazāks par 50 N/m, mērīts padeves virzienā, Galīgais kompensācijas maksājums netiek piemērots daudzslāņu papīram un daudzslāņu kartonam.

2.   Galīgā kompensācijas maksājuma likmes, kas piemērojamas turpmāk minēto uzņēmumu 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas.

| Uzņēmums | Kompensācijas maksājums (%) | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, ĶTR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, ĶTR | 12  % | B001 |
| Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, ĶTR Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, ĶTR | 4  % | B013 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 12  % | B999 |

Uzņēmums

Kompensācijas maksājums (%)

TARIC papildu kods

Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, ĶTR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, ĶTR

12  %

B001

Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, ĶTR Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, ĶTR

4  %

B013

Visi pārējie uzņēmumi

12  %

B999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins ar šādu apliecinājumu, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušā tiesību subjekta amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto eksportam uz Eiropas Savienību pārdoto (apjoms) (pārskatāmais ražojums) ir ražojis uzņēmums (uzņēmuma nosaukums un adrese) (TARIC papildu kods) [attiecīgajā valstī]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 21. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

1

(2)  
  OV L 128, 14.5.2011., 18. lpp.

2

(3)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 451/2011 (2011. gada 6. maijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importu (OV L 128, 14.5.2011., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Īstenošanas regula (ES) 2017/1187 (2017. gada 3. jūlijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam (OV L 171, 4.7.2017., 134. lpp.).

4

(5)  
  OV C 398, 1.10.2021., 18. lpp.

5

(6)  

  OV C 248, 30.6.2022., 119. lpp.

6

OV C 248, 30.6.2022., 119. lpp.

(7)  

  OV C 248, 30.6.2022., 130. lpp.

7

OV C 248, 30.6.2022., 130. lpp.

(8)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

8

(9)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2616

9

(10)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2616

10

(11)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2616

11

(12)  PTO Nolīgums par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem.

12

(13)  WT/DS437/AB/R, United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China, Apelācijas institūcijas 2014. gada 18. decembra ziņojums, 4.178.–4.179. punkts. Šajā Apelācijas institūcijas ziņojumā citēta lieta WT/DS295/AB/R, Mexico – Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice, Apelācijas institūcijas 2005. gada 29. novembra ziņojums, 293. punkts, un lieta WT/DS436/AB/R, United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products from India, Apelācijas institūcijas 2014. gada 8. decembra ziņojums, 4.416.–4.421. punkts.

13

United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China

Mexico – Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice

United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products from India

(14)  Padomes 2011. gada 6. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 452/2011, ar ko nosaka galīgo antisubsidēšanas nodokli Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam (OV L 128, 14.5.2011., 18. lpp.).

14

(15)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1187 (2017. gada 3. jūlijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam (OV L 171, 4.7.2017., 134. lpp.).

15

(16)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1690 (2018. gada 9. novembris), ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121 (OV L 283, 12.11.2018., 1. lpp.).

16

(17)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/72 (2019. gada 17. janvāris), ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam (OV L 16, 18.1.2019., 5. lpp.).

17

(18)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/688 (2019. gada 2. maijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam (OV L 116, 3.5.2019., 39. lpp.).

18

(19)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/72 (2022. gada 18. janvāris), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas optiskas šķiedras kabeļu importam un groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes optiskās šķiedras kabeļu importam (OV L 12, 19.1.2022., 34. lpp.).

19

(20)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2287 (2021. gada 17. decembris), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pārveidotās alumīnija folijas importam un groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/2170, ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pārveidotās alumīnija folijas importam (OV L 458, 22.12.2021., 344. lpp.).

20

(21)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/776 (2020. gada 12. jūnijs), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Ēģiptes izcelsmes austu un/vai sašūtu stikla šķiedras audumu importam un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/492, ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Ēģiptes izcelsmes austu un/vai sašūtu stikla šķiedras audumu importam (OV L 189, 15.6.2020., 1. lpp.).

21

(22)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/328 (2021. gada 24. februāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam (OV L 65, 25.2.2021., 1. lpp.).

22

(23)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) Nr. 452/2011 60. apsvērumu.

23

(24)  
  APP grupā ietilpst šādi uzņēmumi: Sinar Mas Paper (China) Investment Co., Ltd., Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd., Gold Huasheng Paper (SuZhou Industrial Park) Co., Ltd., Ningbo Zhonghua Paper Industry Co., Ltd., Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd.

24

APP

Sinar Mas Paper (China) Investment Co., Ltd., Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd., Gold Huasheng Paper (SuZhou Industrial Park) Co., Ltd., Ningbo Zhonghua Paper Industry Co., Ltd., Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd

(25)  
  The Chenming grupā ietilpst: Shandong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang Chenming Art Paper Co. Ltd.

25

The Chenming

Shandong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang Chenming Art Paper Co. Ltd

(26)  Ķīnas 2011. gada 14. martā pieņemtais 12. piecgades plāns (2011–2015).

26

(27)  14. piecgades plānu, kurš attiecas uz 2021.–2025. gadu, Ķīnas parlaments – Nacionālais tautas kongress – pieņēma 2021. gada martā.

27

(28)  http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESZ_STOCK/2019/2019-3/2019-03-30/5140126.PDF 13. un 37. lpp.

28

http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESZ_STOCK/2020/2020-3/2020-03-28/5976095.PDF 11. un 36. lpp.

(29)  Valsts Padomes Lēmums Nr. 40 par “Pagaidu noteikumu par rūpnieciskās struktūras pielāgošanas veicināšanu” izsludināšanu un īstenošanu.

29

(30)  Sk. termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 19. pielikumu attiecībā uz Valsts Padomes Lēmumu par “Pagaidu noteikumu par rūpnieciskās struktūras pielāgošanas veicināšanu” izsludināšanu un īstenošanu.

30

(31)  Līdzīgus secinājumus skatīt Regulas 452/2011 76. apsvērumā un Regulas 2017/1187 45. apsvērumā, kuros norādīts, ka Lēmums Nr. 40 ir juridiski saistošs Ķīnas valsts iestādēm un ekonomikas dalībniekiem.

31

(32)  Sk. SEI 76. apsvērumu.

32

(33)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) Nr. 452/2011 82.–89. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2017/1187 55.–59. apsvērumu.

33

(34)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2017/969 100. apsvērumu.

34

(35)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/969 (2017. gada 8. jūnijs), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/649, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 146, 9.6.2017., 17. lpp.) (“KVP lieta”), Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1690 (2018. gada 9. novembris), ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579, ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2018/163 (OV L 283, 12.11.2018., 1. lpp.) (“riepu lieta”), Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/72 (2019. gada 17. janvāris), ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam (OV L 16, 18.1.2019., 5. lpp.) (“e-velosipēdu lieta”), Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/776 (2020. gada 12. jūnijs), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Ēģiptes izcelsmes austu un/vai sašūtu stikla šķiedras audumu importam un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/492, ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Ēģiptes izcelsmes austu un/vai sašūtu stikla šķiedras audumu importam (OV L 189, 15.6.2020., 33. lpp.) (“SŠA lieta”).

35

(36)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/72 226. apsvērumu.

36

(37)  Introduction_The Export-Import Bank of China (eximbank.gov.cn)

37

(38)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/328 75. apsvērumu,

38

(39)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/72 266. apsvērumu.

39

(40)  Sk. iesniedzēju pieprasījuma 20. pielikumu.

40

(41)  Sk. iesniedzēju pieprasījuma 20. pielikumu.

41

(42)  Sk. iesniedzēju pieprasījuma 16. pielikumu.

42

(43)  Sk. iesniedzēju pieprasījuma 16. pielikumu.

43

(44)  Sk. iesniedzēju pieprasījuma 16. pielikumu.

44

(45)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/72 274. apsvērumu.

45

(46)  Ķīnas Tautas Republikas Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumi, Ķīnas Tautas Republikas Valsts padomes Rīkojums Nr. 714.

46

(47)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/72 466. apsvērumu.

47

(48)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/2287 476. apsvērumu.

48

(49)  Skatīt iesniedzēju pieprasījuma 221., 223. un 224. apsvērumu.

49

(50)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/2287 503. apsvērumu un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/72 496. apsvērumu.

50

(51)  
  Chenming grupas 2015. gada pārskats, 14. lpp.

51

Chenming

(52)  
  Chenming grupas 2018. gada pārskata 157. lpp.; 2019. gada pārskata 146. lpp. un 2021. gada starpposma ziņojuma 159. lpp.

52

Chenming

(53)  
  Chenming grupas 2018. gada pārskata 254. lpp.; 2019. gada pārskata 253. lpp.; 2020. gada pārskata 266. lpp. un 2021. gada starpposma ziņojuma 160. lpp.

53

Chenming

(54)  
  Chenming grupas 2018. gada pārskata 5., 157. un 254. lpp.; 2019. gada pārskata 5., 146. un 253. lpp.; 2020. gada pārskata 6. un 266. lpp. un 2021. gada starpposma ziņojuma 6., 159. un 160. lpp.

54

Chenming

(55)  
  Gold East Paper (Jiangsu) 2020. gada pārskata 65., 69. un 97. lpp.

55

Gold East Paper (Jiangsu)

(56)  Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums (2021) Nr. 13 par turpmākiem uzlabojumiem svērtā pirmsnodokļu atskaitījuma politikā pētniecības un izstrādes izdevumiem.

56

(57)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/2287 487. apsvērumu.

57

(58)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 452/2011 335. apsvērumu.

58

(59)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/1187 82. apsvērumu.

59

(60)  Sk. iesniedzēju pieprasījuma 221. punktu.

60

(61)  Sk. Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 452/2011 129. apsvērumu.

61

(62)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/1187 91. apsvērumu.

62

(63)  Sk. iesniedzēju pieprasījuma 211., 216., 233. un 235. apsvērumu.

63

(64)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/2287 499. apsvērumu un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/776 571. apsvērumu.

64

(65)  Sk. Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 452/2011 142. apsvērumu.

65

(66)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/1187 100. apsvērumu.

66

(67)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/688 189. apsvērumu.

67

(68)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1239/2013 (2013. gada 2. decembris), sākotnējā izmeklēšana par saules paneļiem, 336.–342. apsvērums; Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 215/2013 (2013. gada 11. marts), ar organisku pārklājumu pārklāts tērauds, 293.–298. apsvērums.

68

(69)  Sk. Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 452/2011 152. apsvērumu.

69

(70)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/1187 111. apsvērumu.

70

(71)  Sk. Lielapjoma uzņēmējdarbības un inovācijas preferenciālo subsīdiju politiku, 47.–49. subsīdija, iesniedzēju pieprasījuma 34. pielikums “Lielapjoma uzņēmējdarbība un inovācija”.

71

(72)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1239/2013 (2013. gada 2. decembris), termiņbeigu pārskatīšana par saules paneļiem, 384.–392. apsvērums; Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/688 par ar organisku pārklājumu pārklātu tēraudu 189. apsvērums.

72

(73)  Sk. Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 452/2011 176. apsvērumu.

73

(74)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/1187 119. apsvērumu.

74

(75)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/2287 445. apsvērumu, sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/72 192. apsvērumu.

75

(76)  Sk. 9. lpp. dokumentā US CVD Sunset Review Uncoated Paper from China (2022), https://www.usitc.gov/publications/701_731/pub5275.pdf.

76

(77)  Sk. iesniedzēju pieprasījuma 43., 46. un 56. apsvērumu.

77

(78)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/2287 445. apsvērumu, sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/72 192. apsvērumu.

78

(79)  Sk. Chenming grupas 2019. gada pārskata 5. un 253. lpp. un 2020. gada pārskata 6. un 266. lpp.

79

Chenming

(80)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/328 125. apsvērumu un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/2287 539. apsvērumu.

80

(81)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) Nr. 452/2011 251. apsvērumu.

81

(82)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/776 par stikla šķiedras audumu 498. apsvērumu.

82

(83)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2287 par pārveidotu alumīnija foliju 544. apsvērums.

83

(84)  Sk. Chenming grupas 2019. gada pārskata 217. lpp. un 2020. gada starpposma ziņojuma 229. lpp.

84

Chenming

(85)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/1187 130. apsvērumu.

85

(86)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/72 par stikla šķiedras kabeļiem 453. apsvērumu, Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2018/1690 par riepām 429. apsvērumu.

86

(87)  https://www.sinosure.com.cn/en/Sinosure/Profile/index.shtml.

87

(88)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/328 105. apsvērumu.

88

(89)  ESAO pētījums par Ķīnas eksporta kredītu politiku un programmām, 7. lpp., 32. punkts, pieejams vietnē https://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=TAD/ECG(2015)3&doclanguage=en, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 18. augustā.

89

(90)  Sk. Sinosure tīmekļa vietni, uzņēmuma profilu, sadaļu Supporting “Made in China”
  : https://www.sinosure.com.cn/en/Resbonsiblity/smic/index.shtml, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 17. augustā.

90

Sinosure

Supporting “Made in China”

(91)  http://www.gov.cn/ldhd/2009-05/27/content_1326023.htm

91

(92)  Sk. Sinosure profilu: https://www.sinosure.com.cn/en/Sinosure/Profile/index.shtml

92

Sinosure

(93)  China Credit Insurance Corporation (SINOSURE) Releases the National Risk Analysis Report for 2020 : Axton Global

93

(94)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/328 112. apsvērumu un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/72 458. apsvērumu.

94

(95)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/1187 148. apsvērumu.

95

(96)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/1187 149. apsvērumu.

96

(97)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/1187 150. apsvērumu.

97

(98)  Sk. iesniedzēju pieprasījuma 7. pielikumu “
  RISI krītotā bezkoksnes papīra ražošanas jaudu un pieprasījuma pārskati”.

98

RISI

(99)  Sk. termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 7. pielikumu “
  RISI krītotā bezkoksnes papīra ražošanas jaudu un pieprasījuma pārskati”.

99

RISI

(100)  Neizmantotā jauda ir Ķīnas krītotā papīra esošās ražošanas jaudas un Ķīnas krītotā papīra pieprasījuma un eksporta apjomu starpība, kā norādīts pieprasījumā (sk. 8. pielikumu “
  Svan Data
  ”).

100

Svan Data

(101)  Jaudas pārpalikumi ir Ķīnas krītotā papīra esošās ražošanas jaudas un Ķīnas iekšzemes pieprasījuma starpība.

101

(102)  Sk. pieprasījuma iesniedzēju pieprasījuma 10. pielikumu.

102

(103)  Īstenošanas regulas (ES) Nr. 451/2011 158. apsvērums.

103

(104)  
  Svan Data ir tirgus pētniecības konsultanti (https://svandata.com/).

104

Svan Data

(105)  Pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajiem datiem.

105

(106)  Turpat. To veido izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksas, kam tiek pieskaitīta mērķa pelna.

106

(107)  PIP laikā kravu pārvadājumu izmaksas bija netipiski augstas. Tādēļ Komisija izmantoja 2019. gada pārvadājumu izmaksas, lai aprēķinātu teorētisko Ķīnas ražojumu cenu pēc izkraušanas. Saskaņā ar termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajiem datiem (28. pielikums) izmaksas kravu pārvadājumiem no Ķīnas uz ES 2019. gadā bija vidēji 63 EUR par tonnu un muitas maksājumi bija 8 EUR par tonnu.

107

(108)  Dati no pieprasījuma iesniedzēju pieprasījuma. Cena pēc izkraušanas ES tika aprēķināta, Ķīnas FOB cenām pieskaitot jūras kravas pārvadājumu un muitas maksājumus.

108

FOB

(109)  
  Intergraf pārstāv 21 valsts poligrāfijas federāciju. Intergraf pārstāvētās Eiropas poligrāfijas ir krītotā papīra lietotāji un potenciāli krītotā papīra importētāji no Ķīnas.

109

Intergraf

Intergraf

(110)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

110

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G

Rue de la Loi 170

1040 Brussels

Belgium

(111)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

111

---

| 22.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 207/41 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 207/41

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1648

(2023. gada 21. augusts),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 451/2011 (2) Padome noteica antidempinga maksājumus konkrēta Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes krītotā papīra importam (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, tālāk tiks saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”. |
| --- | --- |

(1)

Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 451/2011 (2) Padome noteica antidempinga maksājumus konkrēta Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes krītotā papīra importam (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, tālāk tiks saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”.

2

| (2) | Pēc antisubsidēšanas izmeklēšanas Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 452/2011 (3) noteica arī galīgo kompensācijas maksājumu konkrēta ĶTR izcelsmes krītotā papīra importam. |
| --- | --- |

(2)

Pēc antisubsidēšanas izmeklēšanas Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 452/2011 (3) noteica arī galīgo kompensācijas maksājumu konkrēta ĶTR izcelsmes krītotā papīra importam.

3

| (3) | Antidempinga pasākumi bija noteikti kā ad valorem maksājuma likme 8 %–35,1 % robežās importam no atsevišķi nosauktiem eksportētājiem un valsts mēroga atlikušā maksājuma likme 27,1 % visiem pārējiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(3)

Antidempinga pasākumi bija noteikti kā ad valorem maksājuma likme 8 %–35,1 % robežās importam no atsevišķi nosauktiem eksportētājiem un valsts mēroga atlikušā maksājuma likme 27,1 % visiem pārējiem eksportētājiem.

ad valorem

| (4) | Pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulā (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (4) (“pamatregula”), Padome 2017. gada 3. jūlijā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 2017/1188 atkārtoti noteica galīgos antidempinga pasākumus attiecībā uz konkrēta ĶTR izcelsmes krītotā papīra importu (5) (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana”). |
| --- | --- |

(4)

Pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulā (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (4) (“pamatregula”), Padome 2017. gada 3. jūlijā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 2017/1188 atkārtoti noteica galīgos antidempinga pasākumus attiecībā uz konkrēta ĶTR izcelsmes krītotā papīra importu (5) (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana”).

4

5

| (5) | Pašlaik spēkā esošo antidempinga maksājumu likmes ir robežās no 8 % līdz 35,1 % importam no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, un maksājuma likme 27,1 % apmērā tiek piemērota visiem pārējiem uzņēmumiem no ĶTR. |
| --- | --- |

(5)

Pašlaik spēkā esošo antidempinga maksājumu likmes ir robežās no 8 % līdz 35,1 % importam no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, un maksājuma likme 27,1 % apmērā tiek piemērota visiem pārējiem uzņēmumiem no ĶTR.

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (6) | Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (6) spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem attiecībā uz konkrēta ĶTR izcelsmes krītotā papīra importu, Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pārskatīšanas pieprasījumu 2022. gada 31. martā iesniedza uzņēmumi Arctic Paper Grycksbo AB, Burgo Group SpA, Fedrigoni SpA, Lecta Group un Sappi Europe SA (“pieprasījuma iesniedzēji”) Savienības konkrēta krītotā papīra ražotāju nozares (pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē) vārdā. |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (6) spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem attiecībā uz konkrēta ĶTR izcelsmes krītotā papīra importu, Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pārskatīšanas pieprasījumu 2022. gada 31. martā iesniedza uzņēmumi Arctic Paper Grycksbo AB, Burgo Group SpA, Fedrigoni SpA, Lecta Group un Sappi Europe SA (“pieprasījuma iesniedzēji”) Savienības konkrēta krītotā papīra ražotāju nozares (pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē) vārdā.

6

Arctic Paper Grycksbo AB

Burgo Group SpA

Fedrigoni SpA

Lecta Group

Sappi Europe SA

| (7) | Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc minēto pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties dempings un varētu turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(7)

Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc minēto pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties dempings un varētu turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (8) | Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, Komisija, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, 2022. gada 30. jūnijā sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz konkrēta ĶTR izcelsmes krītotā papīra importu Savienībā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (7) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(8)

Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, Komisija, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, 2022. gada 30. jūnijā sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz konkrēta ĶTR izcelsmes krītotā papīra importu Savienībā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (7) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

7

1.4.   Atsevišķa antisubsidēšanas izmeklēšana

Atsevišķa antisubsidēšanas izmeklēšana

| (9) | Ar 2022. gada 30. jūnijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto paziņojumu Komisija arī informēja, ka atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 (8) 18. pantam sāk to galīgo kompensācijas pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu, kuri ir spēkā attiecībā uz konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importu Savienībā. |
| --- | --- |

(9)

Ar 2022. gada 30. jūnijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto paziņojumu Komisija arī informēja, ka atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 (8) 18. pantam sāk to galīgo kompensācijas pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu, kuri ir spēkā attiecībā uz konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importu Savienībā.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

8

1.5.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (10) | Dempinga turpināšanās un atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas, aptverot laikposmu no 2018. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(10)

Dempinga turpināšanās un atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas, aptverot laikposmu no 2018. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.6.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (11) | Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus Savienībā, uz kuriem tas attiecas, un Ķīnas iestādes un aicināja tās piedalīties. |
| --- | --- |

(11)

Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus Savienībā, uz kuriem tas attiecas, un Ķīnas iestādes un aicināja tās piedalīties.

| (12) | Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(12)

Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

1.7.   Izlase

Izlase

| (13) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(13)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

a)   Savienības ražotāju izlase

| (14) | Paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz reprezentativitāti līdzīgā ražojuma izgatavošanas un pārdošanas apjoma ziņā ES laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Šajā izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji veidoja aptuveni 41 % no līdzīgā ražojuma aplēstā kopējā ražošanas apjoma Savienībā un 37 % no līdzīgā ražojuma aplēstā pārdošanas apjoma Savienībā. Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Netika saņemtas piezīmes, un provizoriskā izlase attiecīgi tika apstiprināta. Izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. |
| --- | --- |

(14)

Paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz reprezentativitāti līdzīgā ražojuma izgatavošanas un pārdošanas apjoma ziņā ES laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Šajā izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji veidoja aptuveni 41 % no līdzīgā ražojuma aplēstā kopējā ražošanas apjoma Savienībā un 37 % no līdzīgā ražojuma aplēstā pārdošanas apjoma Savienībā. Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Netika saņemtas piezīmes, un provizoriskā izlase attiecīgi tika apstiprināta. Izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

b)   Nesaistīto importētāju izlase

| (15) | Lai varētu lemt, vai ir vajadzīga izlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas precizēta paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(15)

Lai varētu lemt, vai ir vajadzīga izlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas precizēta paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu.

| (16) | Neviens nesaistītais importētājs neatsaucās un nesniedza prasīto informāciju. |
| --- | --- |

(16)

Neviens nesaistītais importētājs neatsaucās un nesniedza prasīto informāciju.

c)   ĶTR ražotāju eksportētāju izlases veida pārbaude

| (17) | Paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu veidot ražotāju eksportētāju izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(17)

Paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu veidot ražotāju eksportētāju izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu.

| (18) | Lai varētu lemt, vai ir vajadzīga izlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos attiecīgos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas precizēta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tomēr neviens ražotājs eksportētājs neatsaucās un nesniedza pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

(18)

Lai varētu lemt, vai ir vajadzīga izlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos attiecīgos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas precizēta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tomēr neviens ražotājs eksportētājs neatsaucās un nesniedza pieprasīto informāciju.

| (19) | Turklāt Komisija lūdza ĶTR pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai sazināties ar tiem. Tomēr atbilde netika sniegta. |
| --- | --- |

(19)

Turklāt Komisija lūdza ĶTR pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai sazināties ar tiem. Tomēr atbilde netika sniegta.

1.8.   Anketas, atbildes uz anketu jautājumiem

Anketas, atbildes uz anketu jautājumiem

| (20) | Komisija nosūtīja Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) anketu par to, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Netika saņemta neviena atbilde uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(20)

Komisija nosūtīja Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) anketu par to, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Netika saņemta neviena atbilde uz anketas jautājumiem.

| (21) | Komisija nosūtīja anketas trīs izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Uzsākšanas dienā tās pašas anketas tika publicētas tiešsaistē Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (9). Turklāt Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējiem anketu par makroekonomiskajiem datiem. Anketas bija pieejamas arī nesaistītiem importētājiem un lietotājiem tajā pašā Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (10). |
| --- | --- |

(21)

Komisija nosūtīja anketas trīs izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Uzsākšanas dienā tās pašas anketas tika publicētas tiešsaistē Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (9). Turklāt Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējiem anketu par makroekonomiskajiem datiem. Anketas bija pieejamas arī nesaistītiem importētājiem un lietotājiem tajā pašā Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (10).

9

10

| (22) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Turklāt pieprasījuma iesniedzēji sniedza Komisijai makroekonomiskos datus. Ražotāji eksportētāji nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Atbildes netika saņemtas no neviena nesaistītā importētāja. Neviens lietotājs neatbildēja uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(22)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Turklāt pieprasījuma iesniedzēji sniedza Komisijai makroekonomiskos datus. Ražotāji eksportētāji nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Atbildes netika saņemtas no neviena nesaistītā importētāja. Neviens lietotājs neatbildēja uz anketas jautājumiem.

| (23) | Tā kā ne Ķīnas ražotāji eksportētāji, ne ĶV nesadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi par dempingu un kaitējumu tika izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā tika attiecīgi informēta. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(23)

Tā kā ne Ķīnas ražotāji eksportētāji, ne ĶV nesadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi par dempingu un kaitējumu tika izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā tika attiecīgi informēta. Piezīmes netika saņemtas.

1.9.   Pārbaudes apmeklējumi

Pārbaudes apmeklējumi

| (24) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. |
| --- | --- |

(24)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses.

| (25) | Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti šādu uzņēmumu telpās:






  — | Ražotāji Savienībā |
| --- | --- | --- |

(25)

Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti šādu uzņēmumu telpās:

—

Ražotāji Savienībā

| — | Sappi Europe SA, Brisele, Beļģija, Sappi Gratkorn GmbH vārdā (Austrija (11)), |
| --- | --- |

—

Sappi Europe SA, Brisele, Beļģija, Sappi Gratkorn GmbH vārdā (Austrija (11)),

Sappi Europe SA

Sappi Gratkorn GmbH

11

| — | Burgo Group S.p.A. (Itālija), |
| --- | --- |

—

Burgo Group S.p.A. (Itālija),

Burgo Group S.p.A.

| — | Condat SAS (daļa no Lecta Group) (Francija). |
| --- | --- |

—

Condat SAS (daļa no Lecta Group) (Francija).

Condat SAS

Lecta Group

1.10.   Informācijas atklāšana

Informācijas atklāšana

| (26) | Komisija 2023. gada 14. jūnijā atklāja būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā antidempinga maksājumus. Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. |
| --- | --- |

(26)

Komisija 2023. gada 14. jūnijā atklāja būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā antidempinga maksājumus. Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju.

| (27) | Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. Tika uzklausītas tās personas, kuras to pieprasīja. |
| --- | --- |

(27)

Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. Tika uzklausītas tās personas, kuras to pieprasīja.

2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS, ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS, ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Pārskatāmais ražojums

Pārskatāmais ražojums

| (28) | Pārskatāmais ražojums ir tāds pats ražojums kā sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, proti, konkrēts krītotais papīrs, kas ir papīrs vai kartons ar pārklājumu uz vienas vai abām pusēm (izņemot kraftpapīru vai kraftkartonu) loksnēs vai ruļļos, kā svars ir vienāds ar vai pārsniedz 70 g/m2, bet nepārsniedz 400 g/m2, baltuma pakāpe ir lielāka par 84 (mērījumi saskaņā ar standartu ISO 2470-1). |
| --- | --- |

(28)

Pārskatāmais ražojums ir tāds pats ražojums kā sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, proti, konkrēts krītotais papīrs, kas ir papīrs vai kartons ar pārklājumu uz vienas vai abām pusēm (izņemot kraftpapīru vai kraftkartonu) loksnēs vai ruļļos, kā svars ir vienāds ar vai pārsniedz 70 g/m2, bet nepārsniedz 400 g/m2, baltuma pakāpe ir lielāka par 84 (mērījumi saskaņā ar standartu ISO 2470-1).

2

2

ISO

| (29) | Pārskatāmais ražojums neietver:






  — | ruļļus, kas izmantojami ruļļpadeves presēs. Ruļļi, kas izmantojami ruļļpadeves presēs, ir ruļļi, kuru testēšanas rezultāts, kas iegūts saskaņā ar ISO testēšanas standartu ISO 3783:2006 attiecībā uz virsmas noturību pret mehānisku iedarbību, proti, ar pieaugoša ātruma metodi, kurā izmanto IGT testeri (elektronisko modeli), ir mazāks par 30 N/m, mērīts perpendikulāri padeves virzienam, un mazāks par 50 N/m, mērīts padeves virzienā, |
| --- | --- | --- |

(29)

Pārskatāmais ražojums neietver:

—

ruļļus, kas izmantojami ruļļpadeves presēs. Ruļļi, kas izmantojami ruļļpadeves presēs, ir ruļļi, kuru testēšanas rezultāts, kas iegūts saskaņā ar ISO testēšanas standartu ISO 3783:2006 attiecībā uz virsmas noturību pret mehānisku iedarbību, proti, ar pieaugoša ātruma metodi, kurā izmanto IGT testeri (elektronisko modeli), ir mazāks par 30 N/m, mērīts perpendikulāri padeves virzienam, un mazāks par 50 N/m, mērīts padeves virzienā,

ISO

ISO

| — | daudzslāņu papīru un daudzslāņu kartonu. |
| --- | --- |

—

daudzslāņu papīru un daudzslāņu kartonu.

2.2.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (30) | Ražojums, uz kuru attiecas termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana, ir Ķīnas izcelsmes pārskatāmais ražojums, uz kuru pašlaik attiecas KN kodi ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 un ex 4810 99 80 (TARIC kodi 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 un 4810998020). |
| --- | --- |

(30)

Ražojums, uz kuru attiecas termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana, ir Ķīnas izcelsmes pārskatāmais ražojums, uz kuru pašlaik attiecas KN kodi ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 un ex 4810 99 80 (TARIC kodi 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 un 4810998020).

TARIC

2.3.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (31) | Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, kā arī iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka turpmāk minētajiem izstrādājumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:






  — | attiecīgajam ražojumam, ko eksportē uz Savienību, |
| --- | --- | --- |

(31)

Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, kā arī iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka turpmāk minētajiem izstrādājumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

—

attiecīgajam ražojumam, ko eksportē uz Savienību,

| — | pārskatāmajam ražojumam, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū, |
| --- | --- |

—

pārskatāmajam ražojumam, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū,

| — | pārskatāmajam ražojumam, ko ražo un pārdod izlasē iekļautais ražotājs Brazīlijā, kas kalpoja par reprezentatīvo valsti, |
| --- | --- |

—

pārskatāmajam ražojumam, ko ražo un pārdod izlasē iekļautais ražotājs Brazīlijā, kas kalpoja par reprezentatīvo valsti,

| — | pārskatāmajam ražojumam, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod pārējām pasaules valstīm, un |
| --- | --- |

—

pārskatāmajam ražojumam, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod pārējām pasaules valstīm, un

| — | pārskatāmajam ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

—

pārskatāmajam ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare.

| (32) | Komisija secināja, ka tāpēc šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(32)

Komisija secināja, ka tāpēc šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

3.1.   Iepriekšējas piezīmes

Iepriekšējas piezīmes

| (33) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu termiņa beigu rezultātā dempings no ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu termiņa beigu rezultātā dempings no ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties.

| (34) | Kā minēts 23. apsvērumā, neviens eksportētājs/ražotājs no Ķīnas nesadarbojās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā. Līdz ar to un tādējādi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika balstīti uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz informāciju pārskatīšanas pieprasījumā un Eurostat, Global Trade Atlas (“GTA”) (12), Brazīlijas Ģeogrāfijas un statistikas institūta (13), Brazīlijas Raktuvju un enerģētikas ministrijas (14) statistikas datiem un publiski pieejamo informāciju no Brazīlijas uzņēmuma Sylvamo Ltda. (15) oficiālās tīmekļa vietnes. |
| --- | --- |

(34)

Kā minēts 23. apsvērumā, neviens eksportētājs/ražotājs no Ķīnas nesadarbojās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā. Līdz ar to un tādējādi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika balstīti uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz informāciju pārskatīšanas pieprasījumā un Eurostat, Global Trade Atlas (“GTA”) (12), Brazīlijas Ģeogrāfijas un statistikas institūta (13), Brazīlijas Raktuvju un enerģētikas ministrijas (14) statistikas datiem un publiski pieejamo informāciju no Brazīlijas uzņēmuma Sylvamo Ltda. (15) oficiālās tīmekļa vietnes.

Eurostat

Global Trade Atlas

GTA

12

13

14

Sylvamo Ltda.

15

3.2.   Imports par dempinga cenām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

Imports par dempinga cenām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

| (35) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā statistikas dati liecina, ka krītotā papīra imports no ĶTR Savienībā bija mazāks par 200 tonnām. Komisija secināja, ka šie apjomi nav reprezentatīvi, jo veido mazāk nekā 1 % no kopējā attiecīgā ražojuma importa Savienībā. Tāpēc nebija iespējams veikt jēgpilnu analīzi par dempingu, pamatojoties uz importu no Ķīnas Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tāpēc izmeklēšanā galvenā uzmanība tika pievērsta dempinga atkārtošanās iespējamībai. |
| --- | --- |

(35)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā statistikas dati liecina, ka krītotā papīra imports no ĶTR Savienībā bija mazāks par 200 tonnām. Komisija secināja, ka šie apjomi nav reprezentatīvi, jo veido mazāk nekā 1 % no kopējā attiecīgā ražojuma importa Savienībā. Tāpēc nebija iespējams veikt jēgpilnu analīzi par dempingu, pamatojoties uz importu no Ķīnas Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tāpēc izmeklēšanā galvenā uzmanība tika pievērsta dempinga atkārtošanās iespējamībai.

3.3.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

3.3.1.   Procedūra ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importa normālās vērtības noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu

Procedūra ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importa normālās vērtības noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu

| (36) | Kas attiecas uz ĶTR, ņemot vērā, ka, uzsākot termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu, bija pieejami pietiekami pierādījumi, kas liecināja par būtisku kropļojumu esību pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija sāka izmeklēšanu, balstoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(36)

Kas attiecas uz ĶTR, ņemot vērā, ka, uzsākot termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu, bija pieejami pietiekami pierādījumi, kas liecināja par būtisku kropļojumu esību pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija sāka izmeklēšanu, balstoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

| (37) | Lai iegūtu informāciju, kuru Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumiem par nozīmīgiem kropļojumiem, Komisija nosūtīja anketu ĶV. Turklāt paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pamatojošus pierādījumus par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. No ĶV netika saņemta atbilde uz anketas jautājumiem, un netika saņemti iesniegumi no ieinteresētajām pusēm par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. |
| --- | --- |

(37)

Lai iegūtu informāciju, kuru Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumiem par nozīmīgiem kropļojumiem, Komisija nosūtīja anketu ĶV. Turklāt paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pamatojošus pierādījumus par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. No ĶV netika saņemta atbilde uz anketas jautājumiem, un netika saņemti iesniegumi no ieinteresētajām pusēm par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (38) | Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija arī norādīja, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, tā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu par attiecīgu reprezentatīvo valsti ir provizoriski izvēlējusies Indonēziju. Izmeklēšanas periodā Indonēzija pārtapa no valsts ar vidēji augstiem ienākumiem par valsti ar zemākiem ienākumiem (16). Tāpēc Komisija paziņoja, ka tā pārbaudīs citas, iespējams, piemērotas valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(38)

Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija arī norādīja, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, tā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu par attiecīgu reprezentatīvo valsti ir provizoriski izvēlējusies Indonēziju. Izmeklēšanas periodā Indonēzija pārtapa no valsts ar vidēji augstiem ienākumiem par valsti ar zemākiem ienākumiem (16). Tāpēc Komisija paziņoja, ka tā pārbaudīs citas, iespējams, piemērotas valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem.

16

| (39) | Komisija 2023. gada 20. februārī ar paziņojumu informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai, izvēloties Brazīliju par reprezentatīvo valsti. Komisija arī informēja ieinteresētās personas, ka tā noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un peļņu, pamatojoties uz pieejamo informāciju par uzņēmumu Sylvamo Ltda. – Brazīlijas ražotāju reprezentatīvajā valstī. Piezīmes tika saņemtas tikai no pieprasījuma iesniedzējiem un ir aplūkotas turpmāk 3.3.4. iedaļā. |
| --- | --- |

(39)

Komisija 2023. gada 20. februārī ar paziņojumu informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai, izvēloties Brazīliju par reprezentatīvo valsti. Komisija arī informēja ieinteresētās personas, ka tā noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un peļņu, pamatojoties uz pieejamo informāciju par uzņēmumu Sylvamo Ltda. – Brazīlijas ražotāju reprezentatīvajā valstī. Piezīmes tika saņemtas tikai no pieprasījuma iesniedzējiem un ir aplūkotas turpmāk 3.3.4. iedaļā.

Sylvamo Ltda.

| (40) | Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka “ja (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības”, turklāt tā “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu” (“pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas” turpmāk sauktas “PVA izmaksas”). |
| --- | --- |

(40)

Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka “ja (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības”, turklāt tā “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu” (“pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas” turpmāk sauktas “PVA izmaksas”).

ja (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības

ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu

| (41) | Kā plašāk skaidrots turpmāk, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV un ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, ir atbilstoši piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(41)

Kā plašāk skaidrots turpmāk, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV un ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, ir atbilstoši piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

3.3.2.   Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

3.3.2.1.   Ievads

| (42) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, cita starpā ņem vērā iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem:






  — | attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes, |
| --- | --- | --- |

(42)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, cita starpā ņem vērā iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem:

—

attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes,

| — | valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām, |
| --- | --- |

—

valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām,

| — | diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus, |
| --- | --- |

—

diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus,

| — | bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde, |
| --- | --- |

—

bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde,

| — | izkropļotas algu izmaksas, |
| --- | --- |

—

izkropļotas algu izmaksas,

| — | piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts. |
| --- | --- |

—

piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts.

| (43) | Tā kā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā minētais saraksts nav kumulatīvs, nozīmīgu kropļojumu konstatēšanai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktu apstākļus. Tomēr secinājumi par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumiem. Kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, īpaši tad, ja eksportētājvalsts ekonomikas un administratīvās struktūras pamatelementi paredz, ka valdībai ir ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tādā veidā, ka cenas un izmaksas netiek noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē. |
| --- | --- |

(43)

Tā kā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā minētais saraksts nav kumulatīvs, nozīmīgu kropļojumu konstatēšanai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktu apstākļus. Tomēr secinājumi par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumiem. Kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, īpaši tad, ja eksportētājvalsts ekonomikas un administratīvās struktūras pamatelementi paredz, ka valdībai ir ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tādā veidā, ka cenas un izmaksas netiek noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē.

| (44) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir noteikts, ka, “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē”. |
| --- | --- |

(44)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir noteikts, ka, “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē”.

ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē

| (45) | Ievērojot šo noteikumu, Komisija attiecībā uz ĶTR ir publicējusi ziņojumu par valsti (“Ziņojums”) (17), kas apliecina, ka daudzos ekonomikas līmeņos ir būtiska valdības iejaukšanās, ieskaitot konkrētus daudzu būtisku ražošanas faktoru (tādu kā zeme, enerģija, kapitāls, izejvielas un darbaspēks) kropļojumus, kā arī konkrētas nozares (tādas kā tērauda un ķīmisko vielu nozare). Ziņojums tika pievienots izmeklēšanas lietas materiāliem izmeklēšanas sākšanas posmā, un ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot, komentēt vai papildināt pierādījumus, kas iekļauti izmeklēšanas lietā izmeklēšanas sākšanas brīdī. |
| --- | --- |

(45)

Ievērojot šo noteikumu, Komisija attiecībā uz ĶTR ir publicējusi ziņojumu par valsti (“Ziņojums”) (17), kas apliecina, ka daudzos ekonomikas līmeņos ir būtiska valdības iejaukšanās, ieskaitot konkrētus daudzu būtisku ražošanas faktoru (tādu kā zeme, enerģija, kapitāls, izejvielas un darbaspēks) kropļojumus, kā arī konkrētas nozares (tādas kā tērauda un ķīmisko vielu nozare). Ziņojums tika pievienots izmeklēšanas lietas materiāliem izmeklēšanas sākšanas posmā, un ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot, komentēt vai papildināt pierādījumus, kas iekļauti izmeklēšanas lietā izmeklēšanas sākšanas brīdī.

17

| (46) | Pieprasījumā, atsaucoties uz Ziņojumu un tā konstatējumiem par tirgus izkropļojumiem, ir norādīts, ka ziņojumā minētie novērojumi par cenu noteikšanu un ražošanas faktoru, piemēram, zemes, enerģijas, kapitāla un izejmateriālu, ko ļoti būtiski ietekmē valsts, sadalījumu jo īpaši attiecas uz Ķīnas krītotā papīra ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(46)

Pieprasījumā, atsaucoties uz Ziņojumu un tā konstatējumiem par tirgus izkropļojumiem, ir norādīts, ka ziņojumā minētie novērojumi par cenu noteikšanu un ražošanas faktoru, piemēram, zemes, enerģijas, kapitāla un izejmateriālu, ko ļoti būtiski ietekmē valsts, sadalījumu jo īpaši attiecas uz Ķīnas krītotā papīra ražošanas nozari.

| (47) | ĶV neiesniedza ne piezīmes, ne pierādījumus, kas atbalstītu vai atspēkotu esošos pierādījumus lietas materiālos, tai skaitā Ziņojumu un pieprasījuma iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu esību un/vai par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanas atbilstību konkrētajā gadījumā, kā arī Komisija nav saņēmusi nekādas piezīmes no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(47)

ĶV neiesniedza ne piezīmes, ne pierādījumus, kas atbalstītu vai atspēkotu esošos pierādījumus lietas materiālos, tai skaitā Ziņojumu un pieprasījuma iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu esību un/vai par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanas atbilstību konkrētajā gadījumā, kā arī Komisija nav saņēmusi nekādas piezīmes no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem.

| (48) | Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv būtiski kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir lietderīgi izmantot ĶTR iekšzemes cenas un izmaksas. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, to vidū Ziņojumā ietvertajiem pierādījumiem, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētajā analīzē tika pārbaudīta būtiskā valdības iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkots konkrētais tirgus stāvoklis attiecīgajā nozarē, kas ietver pārskatāmo ražojumu. Komisija papildināja minētos pierādījumus ar savu izpēti par dažādajiem kritērijiem, kuri ir būtiski nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanas apstiprināšanai ĶTR. |
| --- | --- |

(48)

Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv būtiski kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir lietderīgi izmantot ĶTR iekšzemes cenas un izmaksas. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, to vidū Ziņojumā ietvertajiem pierādījumiem, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētajā analīzē tika pārbaudīta būtiskā valdības iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkots konkrētais tirgus stāvoklis attiecīgajā nozarē, kas ietver pārskatāmo ražojumu. Komisija papildināja minētos pierādījumus ar savu izpēti par dažādajiem kritērijiem, kuri ir būtiski nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanas apstiprināšanai ĶTR.

3.3.2.2.   Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR

| (49) | Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka ĶTR ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika ir “valsts ekonomikas vadošais spēks”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (18). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Ideja par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos ir uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Ķīnas īpašuma tiesības ir lielisks piemērs: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij atbalstīt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (19). |
| --- | --- |

(49)

Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka ĶTR ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika ir “valsts ekonomikas vadošais spēks”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (18). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Ideja par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos ir uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Ķīnas īpašuma tiesības ir lielisks piemērs: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij atbalstīt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (19).

ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums

nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi

18

19

| (50) | Turklāt saskaņā ar Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts loma. Pēc tam kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz jau esošā pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma” tika iekļauts šāds jauns otrais teikums: “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma.” (20) Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār ĶTR ekonomikas sistēmu. Šāda vadošā loma un kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno vispārēju makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki. |
| --- | --- |

(50)

Turklāt saskaņā ar Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts loma. Pēc tam kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz jau esošā pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma” tika iekļauts šāds jauns otrais teikums: “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma.” (20) Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār ĶTR ekonomikas sistēmu. Šāda vadošā loma un kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno vispārēju makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki.

20

| (51) | Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervences ekonomikas politiku (21). Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, un tie ietver rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni. |
| --- | --- |

(51)

Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervences ekonomikas politiku (21). Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, un tie ietver rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni.

21

| (52) | Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Minēto plānu kopums aptver plašu un sarežģītu sektoru un pārnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķrādītāji. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgās nozares/sektorus, kā arī termiņi, kuros mērķi jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir skaidri formulēti mērķi attiecībā uz izlaidi. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķi rūpniecības sektori un/vai projekti, un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir faktiski jāpielāgo sava darījumdarbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka šie plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī 3.3.2.5. iedaļu turpmāk) (22). |
| --- | --- |

(52)

Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Minēto plānu kopums aptver plašu un sarežģītu sektoru un pārnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķrādītāji. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgās nozares/sektorus, kā arī termiņi, kuros mērķi jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir skaidri formulēti mērķi attiecībā uz izlaidi. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķi rūpniecības sektori un/vai projekti, un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir faktiski jāpielāgo sava darījumdarbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka šie plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī 3.3.2.5. iedaļu turpmāk) (22).

22

| (53) | Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī ĶTR finanšu sistēmā dominē valsts īpašumā esošas komercbankas un valsts bankas. Minētajām bankām, veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, pašām jāpielāgojas valdības rūpniecības politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī 3.3.2.8. iedaļu turpmāk) (23). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas komponentiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Tāpat arī minētās finanšu nozares daļas institucionāli un darbības ziņā ir veidotas nevis tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan tā, lai nodrošinātu kontroli un ļautu valstij un ĶKP iejaukties (24). |
| --- | --- |

(53)

Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī ĶTR finanšu sistēmā dominē valsts īpašumā esošas komercbankas un valsts bankas. Minētajām bankām, veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, pašām jāpielāgojas valdības rūpniecības politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī 3.3.2.8. iedaļu turpmāk) (23). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas komponentiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Tāpat arī minētās finanšu nozares daļas institucionāli un darbības ziņā ir veidotas nevis tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan tā, lai nodrošinātu kontroli un ļautu valstij un ĶKP iejaukties (24).

23

24

| (54) | Treškārt, normatīvās vides līmenī valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot uz tirgu balstītus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr minēto mērķu būtība nav noteikta, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (25). Līdzīgi ir ieguldījumu jomā, kur ĶV saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi gan pār valsts, gan pār privāto ieguldījumu objektu un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto kā nozīmīgu instrumentu tādu rūpniecības politikas mērķu atbalstam kā valsts kontroles saglabāšana nozīmīgajos sektoros vai iekšzemes rūpniecības stiprināšana (26). |
| --- | --- |

(54)

Treškārt, normatīvās vides līmenī valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot uz tirgu balstītus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr minēto mērķu būtība nav noteikta, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (25). Līdzīgi ir ieguldījumu jomā, kur ĶV saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi gan pār valsts, gan pār privāto ieguldījumu objektu un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto kā nozīmīgu instrumentu tādu rūpniecības politikas mērķu atbalstam kā valsts kontroles saglabāšana nozīmīgajos sektoros vai iekšzemes rūpniecības stiprināšana (26).

25

26

| (55) | Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz noteiktām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Tāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo resursu efektīvu sadali atbilstīgi tirgus principiem (27). |
| --- | --- |

(55)

Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz noteiktām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Tāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo resursu efektīvu sadali atbilstīgi tirgus principiem (27).

27

3.3.2.3.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes

| (56) | Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā būtiskākā daļa ir uzņēmumi, kuri ir valsts īpašumā, kuru darbību tā kontrolē un/vai stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes. |
| --- | --- |

(56)

Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā būtiskākā daļa ir uzņēmumi, kuri ir valsts īpašumā, kuru darbību tā kontrolē un/vai stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes.

| (57) | Lai gan krītotā papīra ražošanas nozarē valsts īpašumtiesību līmenis šķiet nenozīmīgs, ĶV saglabā līdzdalību vairāku ražotāju uzņēmumos, piem., Shandong Chenming Paper Holding – lielākajā papīra ražošanas uzņēmumā Ķīnā (28). Patiesi, Chenming Paper Holding pieder grupai Chenming Holdings (15,2 %), kuras īpašnieks savukārt ir pilnībā valstij piederošais uzņēmums Shandong Shouguang Jinxin Investment Development Holding Group Co., Ltd. (45,2 %) (29). Turklāt, ņemot vērā, ka ĶKP iejaukšanās darbības lēmumu pieņemšanā ir kļuvusi par normu arī privātajos uzņēmumos (30) un ka ĶKP ir vadošā loma gandrīz visos valsts ekonomikas aspektos, valsts ietekme, ko rada ĶKP struktūras uzņēmumos, faktiski izraisa to, ka ekonomikas dalībnieki ir pakļauti valdības kontrolei un politiskajai uzraudzībai, balstoties uz to, cik lielā mērā ĶTR ir savijušās valsts un partijas struktūras. |
| --- | --- |

(57)

Lai gan krītotā papīra ražošanas nozarē valsts īpašumtiesību līmenis šķiet nenozīmīgs, ĶV saglabā līdzdalību vairāku ražotāju uzņēmumos, piem., Shandong Chenming Paper Holding – lielākajā papīra ražošanas uzņēmumā Ķīnā (28). Patiesi, Chenming Paper Holding pieder grupai Chenming Holdings (15,2 %), kuras īpašnieks savukārt ir pilnībā valstij piederošais uzņēmums Shandong Shouguang Jinxin Investment Development Holding Group Co., Ltd. (45,2 %) (29). Turklāt, ņemot vērā, ka ĶKP iejaukšanās darbības lēmumu pieņemšanā ir kļuvusi par normu arī privātajos uzņēmumos (30) un ka ĶKP ir vadošā loma gandrīz visos valsts ekonomikas aspektos, valsts ietekme, ko rada ĶKP struktūras uzņēmumos, faktiski izraisa to, ka ekonomikas dalībnieki ir pakļauti valdības kontrolei un politiskajai uzraudzībai, balstoties uz to, cik lielā mērā ĶTR ir savijušās valsts un partijas struktūras.

Shandong Chenming Paper Holding

28

Chenming Paper Holding

Chenming Holdings

Shandong Shouguang Jinxin Investment Development Holding Group Co., Ltd.

29

30

| (58) | Tas ir redzams arī Ķīnas Papīra asociācijas – nozares asociācijas – līmenī. Ķīnas Papīra asociācija saskaņā ar tās statūtu 3. pantu “piekrīt Ķīnas Komunistiskās partijas vispārējai vadībai” un “pieņem uzņēmējdarbības vadību, uzraudzību un pārvaldību, ko veic iestādes, kas ir atbildīgas par reģistrāciju un partiju veidošanas vadību, un administratīvie departamenti, kas ir atbildīgi par rūpniecību” (31). |
| --- | --- |

(58)

Tas ir redzams arī Ķīnas Papīra asociācijas – nozares asociācijas – līmenī. Ķīnas Papīra asociācija saskaņā ar tās statūtu 3. pantu “piekrīt Ķīnas Komunistiskās partijas vispārējai vadībai” un “pieņem uzņēmējdarbības vadību, uzraudzību un pārvaldību, ko veic iestādes, kas ir atbildīgas par reģistrāciju un partiju veidošanas vadību, un administratīvie departamenti, kas ir atbildīgi par rūpniecību” (31).

31

| (59) | Tādējādi pat privātā īpašumā esošiem ražotājiem pārskatāmā ražojuma ražošanas nozarē ir liegts darboties tirgus apstākļos. Patiesi, kā izklāstīts turpmāk arī 3.3.2.5. iedaļā, gan uz valsts īpašumā, gan privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem nozarē attiecas politikas uzraudzība un vadlīnijas. |
| --- | --- |

(59)

Tādējādi pat privātā īpašumā esošiem ražotājiem pārskatāmā ražojuma ražošanas nozarē ir liegts darboties tirgus apstākļos. Patiesi, kā izklāstīts turpmāk arī 3.3.2.5. iedaļā, gan uz valsts īpašumā, gan privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem nozarē attiecas politikas uzraudzība un vadlīnijas.

3.3.2.4.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām

| (60) | Papildus tam, ka ĶV īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem (“VU”) un citus instrumentus, ĶV var iejaukties cenu un izmaksu noteikšanā, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos. Lai gan var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos noteiktās tiesības iecelt un atlaist VU strādājošus galvenos vadošos darbiniekus atspoguļo attiecīgās īpašumtiesības (32), ĶKP organizācijas gan valstij piederošajos, gan privātajos uzņēmumos ir vēl viens svarīgs kanāls, ar kura palīdzību valsts var iejaukties uzņēmējdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija jāizveido katrā uzņēmumā (ar vismaz trijiem ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (33)), un uzņēmums nodrošina partijas organizācijas darbībai nepieciešamos apstākļus. Šķiet, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri piemērota. Tomēr vismaz kopš 2016. gada ĶKP saskaņā ar politikas principu ir pastiprinājusi savas prasības kontrolēt darījumdarbības lēmumus uzņēmumos (34), arī izdarot spiedienu uz privātiem uzņēmumiem izvirzīt priekšplānā “patriotismu” un ievērot partiju disciplīnu (35). 2017. gadā tika ziņots, ka partijas pirmorganizācijas bija izveidotas 70 % no 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošo uzņēmumu un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (36). Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, arī attiecībā uz pārskatāmā ražojuma ražotājiem un to izejresursu piegādātājiem. |
| --- | --- |

(60)

Papildus tam, ka ĶV īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem (“VU”) un citus instrumentus, ĶV var iejaukties cenu un izmaksu noteikšanā, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos. Lai gan var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos noteiktās tiesības iecelt un atlaist VU strādājošus galvenos vadošos darbiniekus atspoguļo attiecīgās īpašumtiesības (32), ĶKP organizācijas gan valstij piederošajos, gan privātajos uzņēmumos ir vēl viens svarīgs kanāls, ar kura palīdzību valsts var iejaukties uzņēmējdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija jāizveido katrā uzņēmumā (ar vismaz trijiem ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (33)), un uzņēmums nodrošina partijas organizācijas darbībai nepieciešamos apstākļus. Šķiet, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri piemērota. Tomēr vismaz kopš 2016. gada ĶKP saskaņā ar politikas principu ir pastiprinājusi savas prasības kontrolēt darījumdarbības lēmumus uzņēmumos (34), arī izdarot spiedienu uz privātiem uzņēmumiem izvirzīt priekšplānā “patriotismu” un ievērot partiju disciplīnu (35). 2017. gadā tika ziņots, ka partijas pirmorganizācijas bija izveidotas 70 % no 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošo uzņēmumu un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (36). Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, arī attiecībā uz pārskatāmā ražojuma ražotājiem un to izejresursu piegādātājiem.

32

33

34

35

36

| (61) | Turklāt 2020. gada 15. septembrī tika publicēts dokuments “ĶKP Centrālās komitejas Galvenā biroja pamatnostādnes par aktīvāku privātā sektora darbu vienotajā frontē ceļā uz jauno laikmetu” (General Office of CCP Central Committee’s Guidelines on stepping up the United Front work in the private sector for the new era) (“Pamatnostādnes”) (37), kurā vēl vairāk paplašināta privātajos uzņēmumos izveidoto partijas komiteju loma. Pamatnostādņu II.4. iedaļā ir teikts: “Mums jāceļ partijas kopējās spējas vadīt privātā sektora darbu vienotajā frontē un šajā jomā efektīvi jāveic aktīvāks darbs.” To III.6. iedaļā ir teikts: “Mums vēl aktīvāk jāīsteno partijas attīstības pasākumi privātos uzņēmumos un jānodrošina, ka partijas pirmorganizācijas var efektīvi izpildīt savus partijas posteņa uzdevumus un ka partijas biedri var uzņemties līderu un pionieru lomu.” Tādējādi Pamatnostādnēs ir uzsvērta ĶKP nozīme uzņēmumos un citās privātā sektora struktūrās un tiek mēģināts šo nozīmi palielināt (38). |
| --- | --- |

(61)

Turklāt 2020. gada 15. septembrī tika publicēts dokuments “ĶKP Centrālās komitejas Galvenā biroja pamatnostādnes par aktīvāku privātā sektora darbu vienotajā frontē ceļā uz jauno laikmetu” (General Office of CCP Central Committee’s Guidelines on stepping up the United Front work in the private sector for the new era) (“Pamatnostādnes”) (37), kurā vēl vairāk paplašināta privātajos uzņēmumos izveidoto partijas komiteju loma. Pamatnostādņu II.4. iedaļā ir teikts: “Mums jāceļ partijas kopējās spējas vadīt privātā sektora darbu vienotajā frontē un šajā jomā efektīvi jāveic aktīvāks darbs.” To III.6. iedaļā ir teikts: “Mums vēl aktīvāk jāīsteno partijas attīstības pasākumi privātos uzņēmumos un jānodrošina, ka partijas pirmorganizācijas var efektīvi izpildīt savus partijas posteņa uzdevumus un ka partijas biedri var uzņemties līderu un pionieru lomu.” Tādējādi Pamatnostādnēs ir uzsvērta ĶKP nozīme uzņēmumos un citās privātā sektora struktūrās un tiek mēģināts šo nozīmi palielināt (38).

General Office of CCP Central Committee’s Guidelines on stepping up the United Front work in the private sector for the new era

37

38

| (62) | Izmeklēšanā ir apstiprinājies fakts, ka krītotā papīra ražošanas nozarē bieži pārklājas vadības un ĶKP biedru / partijas funkcijas. Piemēram, Shandong Chenming Paper Group Co., Ltd. direktoru padomes priekšsēdētājs vienlaikus ieņem uzņēmuma partijas komitejas sekretāra amatu (39). Shandong Chenming Paper tīmekļa vietnē publicētā rakstā tika plašāk izklāstīta grupas apņemšanās īstenot Ķīnas Komunistiskās partijas 20. Nacionālā kongresa laikā pieņemtos lēmumus un “pilnībā, precīzi un vispusīgi īstenot jauno attīstības koncepciju, koncentrēties uz pamata uzņēmējdarbību, stiprināt nozari, saglabāt apņēmību un mērķtiecību, kā arī panākt jaunus, lielus sasniegumus ceļā uz Ķīnai raksturīgu modernizāciju” (40). Tiekoties ar grupas Direktoru padomes priekšsēdētāju, Pašvaldības partijas komitejas sekretārs atkārtoti apliecināja, ka “Pašvaldības partijas komiteja un pašvaldība turpinās optimizēt uzņēmējdarbības vidi, (..) savlaicīgi koordinēs un risinās grūtības un problēmas uzņēmumu ražošanas un darbības procesos, kā arī pilnībā atbalstīs “Chenming” ražošanas stabilizēšanā un palielināšanā, lai panāktu vēl veiksmīgāku attīstību” (41). |
| --- | --- |

(62)

Izmeklēšanā ir apstiprinājies fakts, ka krītotā papīra ražošanas nozarē bieži pārklājas vadības un ĶKP biedru / partijas funkcijas. Piemēram, Shandong Chenming Paper Group Co., Ltd. direktoru padomes priekšsēdētājs vienlaikus ieņem uzņēmuma partijas komitejas sekretāra amatu (39). Shandong Chenming Paper tīmekļa vietnē publicētā rakstā tika plašāk izklāstīta grupas apņemšanās īstenot Ķīnas Komunistiskās partijas 20. Nacionālā kongresa laikā pieņemtos lēmumus un “pilnībā, precīzi un vispusīgi īstenot jauno attīstības koncepciju, koncentrēties uz pamata uzņēmējdarbību, stiprināt nozari, saglabāt apņēmību un mērķtiecību, kā arī panākt jaunus, lielus sasniegumus ceļā uz Ķīnai raksturīgu modernizāciju” (40). Tiekoties ar grupas Direktoru padomes priekšsēdētāju, Pašvaldības partijas komitejas sekretārs atkārtoti apliecināja, ka “Pašvaldības partijas komiteja un pašvaldība turpinās optimizēt uzņēmējdarbības vidi, (..) savlaicīgi koordinēs un risinās grūtības un problēmas uzņēmumu ražošanas un darbības procesos, kā arī pilnībā atbalstīs “Chenming” ražošanas stabilizēšanā un palielināšanā, lai panāktu vēl veiksmīgāku attīstību” (41).

Shandong Chenming Paper Group Co., Ltd.

39

Shandong Chenming Paper

pilnībā, precīzi un vispusīgi īstenot jauno attīstības koncepciju, koncentrēties uz pamata uzņēmējdarbību, stiprināt nozari, saglabāt apņēmību un mērķtiecību, kā arī panākt jaunus, lielus sasniegumus ceļā uz Ķīnai raksturīgu modernizāciju

40

Pašvaldības partijas komiteja un pašvaldība turpinās optimizēt uzņēmējdarbības vidi, (..) savlaicīgi koordinēs un risinās grūtības un problēmas uzņēmumu ražošanas un darbības procesos, kā arī pilnībā atbalstīs “Chenming” ražošanas stabilizēšanā un palielināšanā, lai panāktu vēl veiksmīgāku attīstību

41

| (63) | Grupas Direktoru padomes priekšsēdētājs arī “izteica pateicību Pašvaldības partijas komitejai un pašvaldībai par atbalstu uzņēmuma attīstībai”
  un apliecināja, ka
  “uzņēmums izmantos iespējas un aktīvi sadarbosies ar Pašvaldības partijas komiteju un pašvaldību meža nozares plānošanas un attīstības jautājumos” (42). Šādu iesaisti var apstiprināt arī citos krītotā papīra ražošanas nozares uzņēmumos. Piemēram, uzņēmuma Shandong Sun Paper Co., Ltd. Direktoru padomes priekšsēdētājs un ģenerāldirektors, kas ir arī partijas komitejas sekretārs, norādīja (43), ka “bez partijas reformas un atvērtības politikas uzņēmums “Sun Paper” nevarētu attīstīties un bez partijas un valdības atbalsta “Sun Paper” nevarētu sasniegt tādus augstumus” (44). |
| --- | --- |

(63)

Grupas Direktoru padomes priekšsēdētājs arī “izteica pateicību Pašvaldības partijas komitejai un pašvaldībai par atbalstu uzņēmuma attīstībai”
  un apliecināja, ka
  “uzņēmums izmantos iespējas un aktīvi sadarbosies ar Pašvaldības partijas komiteju un pašvaldību meža nozares plānošanas un attīstības jautājumos” (42). Šādu iesaisti var apstiprināt arī citos krītotā papīra ražošanas nozares uzņēmumos. Piemēram, uzņēmuma Shandong Sun Paper Co., Ltd. Direktoru padomes priekšsēdētājs un ģenerāldirektors, kas ir arī partijas komitejas sekretārs, norādīja (43), ka “bez partijas reformas un atvērtības politikas uzņēmums “Sun Paper” nevarētu attīstīties un bez partijas un valdības atbalsta “Sun Paper” nevarētu sasniegt tādus augstumus” (44).

izteica pateicību Pašvaldības partijas komitejai un pašvaldībai par atbalstu uzņēmuma attīstībai”

“uzņēmums izmantos iespējas un aktīvi sadarbosies ar Pašvaldības partijas komiteju un pašvaldību meža nozares plānošanas un attīstības jautājumos

42

Shandong Sun Paper Co., Ltd.

43

bez partijas reformas un atvērtības politikas uzņēmums “Sun Paper” nevarētu attīstīties un bez partijas un valdības atbalsta “Sun Paper” nevarētu sasniegt tādus augstumus

44

| (64) | Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.3.2.8. iedaļu turpmāk), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā izkropļo tirgu vēl vairāk (45). Tādējādi valsts klātbūtne krītotā papīra un citu ražošanas nozaru (tādu kā finanšu un izejresursu nozaru) uzņēmumos ļauj ĶV iejaukties cenu un izmaksu jautājumos. |
| --- | --- |

(64)

Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.3.2.8. iedaļu turpmāk), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā izkropļo tirgu vēl vairāk (45). Tādējādi valsts klātbūtne krītotā papīra un citu ražošanas nozaru (tādu kā finanšu un izejresursu nozaru) uzņēmumos ļauj ĶV iejaukties cenu un izmaksu jautājumos.

45

3.3.2.5.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

| (65) | Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās valdības un pašvaldības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver praktiski visus ekonomikas sektorus. Mērķi, kas ir noteikti ar plānošanas instrumentiem, ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestādes uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek novirzīti tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (46). |
| --- | --- |

(65)

Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās valdības un pašvaldības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver praktiski visus ekonomikas sektorus. Mērķi, kas ir noteikti ar plānošanas instrumentiem, ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestādes uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek novirzīti tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (46).

46

| (66) | Ķīnas iestādes ir ieviesušas vairākas rīcībpolitikas, kas virza pārskatāmā ražojuma ražošanas nozares darbību. Ar krītoto papīru saistītās tehnoloģijas ir iekļautas veicināmo nozaru sarakstā 2019. gada Ievirzes katalogā par rūpniecības strukturālajiem pielāgojumiem (47), kas liecina par iestāžu nodomu izveidot ražošanas nozares attīstībai labvēlīgu normatīvo vidi un kas arī varētu pavērt nozarei ceļu uz piekļuvi finansējumam. Turklāt katalogā ir norādīti arī galvenie ražošanas mērķi, piemēram, attiecībā uz dažādu veidu koksnes celulozi (48), ir sniegta atsauce uz modernu celulozes un papīra ražošanas iekārtu izstrādi (49) un minētas dažādas papīra un koksnes celulozes ražošanas nozares, kas jālikvidē, ja netiek sasniegta noteiktā gada jauda (50). Turklāt valsts 14. piecgades plānā (51) nozare tiek aicināta “paātrināt uzņēmumu pārveidi un modernizāciju galvenajās nozarēs, piemēram, ķīmiskajā rūpniecībā un papīra ražošanā” (52). 14. piecgades plānā par mežsaimniecības un zāliena zonu attīstību (53) ir uzsvērts mērķis “[s]tiprināt tradicionālās nozares, [lai v]eicinātu koksnes dziļo apstrādi (..), atbalstīt zaļo un digitālo pārkārtošanos tādās ekonomikas nozarēs kā mežsaimniecība, koksnes un bambusa apstrāde, mežsaimniecības ķimikālijas, celuloze un papīrs” (54) un “paātrināt novecojušo ražošanas jaudu likvidēšanu (..), veicināt tehnoloģiskās pārmaiņas un uzlabot enerģijas un izejvielu izmantojuma rādītāju” (55). |
| --- | --- |

(66)

Ķīnas iestādes ir ieviesušas vairākas rīcībpolitikas, kas virza pārskatāmā ražojuma ražošanas nozares darbību. Ar krītoto papīru saistītās tehnoloģijas ir iekļautas veicināmo nozaru sarakstā 2019. gada Ievirzes katalogā par rūpniecības strukturālajiem pielāgojumiem (47), kas liecina par iestāžu nodomu izveidot ražošanas nozares attīstībai labvēlīgu normatīvo vidi un kas arī varētu pavērt nozarei ceļu uz piekļuvi finansējumam. Turklāt katalogā ir norādīti arī galvenie ražošanas mērķi, piemēram, attiecībā uz dažādu veidu koksnes celulozi (48), ir sniegta atsauce uz modernu celulozes un papīra ražošanas iekārtu izstrādi (49) un minētas dažādas papīra un koksnes celulozes ražošanas nozares, kas jālikvidē, ja netiek sasniegta noteiktā gada jauda (50). Turklāt valsts 14. piecgades plānā (51) nozare tiek aicināta “paātrināt uzņēmumu pārveidi un modernizāciju galvenajās nozarēs, piemēram, ķīmiskajā rūpniecībā un papīra ražošanā” (52). 14. piecgades plānā par mežsaimniecības un zāliena zonu attīstību (53) ir uzsvērts mērķis “[s]tiprināt tradicionālās nozares, [lai v]eicinātu koksnes dziļo apstrādi (..), atbalstīt zaļo un digitālo pārkārtošanos tādās ekonomikas nozarēs kā mežsaimniecība, koksnes un bambusa apstrāde, mežsaimniecības ķimikālijas, celuloze un papīrs” (54) un “paātrināt novecojušo ražošanas jaudu likvidēšanu (..), veicināt tehnoloģiskās pārmaiņas un uzlabot enerģijas un izejvielu izmantojuma rādītāju” (55).

47

48

49

50

51

52

53

[s]tiprināt tradicionālās nozares, [lai v]eicinātu koksnes dziļo apstrādi (..), atbalstīt zaļo un digitālo pārkārtošanos tādās ekonomikas nozarēs kā mežsaimniecība, koksnes un bambusa apstrāde, mežsaimniecības ķimikālijas, celuloze un papīrs

54

paātrināt novecojušo ražošanas jaudu likvidēšanu (..), veicināt tehnoloģiskās pārmaiņas un uzlabot enerģijas un izejvielu izmantojuma rādītāju

55

| (67) | Turklāt valsts līmeņa politika, kas attiecas uz krītotā papīra nozari, tiek īstenota teritoriālā līmenī, izmantojot atbilstošus plānošanas dokumentus. Šaņdunas provinces 14. piecgades plānā (56) par spēcīgas ražošanas provinces veidošanu ir norādīts, ka “14. piecgades plāna īstenošanas beigās (..) dzelzs un tērauda, krāsaino metālu, sadzīves tehnikas, papīra ražošanas un citu nozaru apmērs ierindosies starp trim labākajiem valstī” (57), papildus lūdzot optimizētu fiskālo atbalstu un finansiālo atbalstu nodokļu jomā (58) un skaidri nosakot, ka “[p]rovinču, pašvaldību un apgabalu finanšu pārvaldes departamentiem jāstiprina fondu koordinācija un visaptveroši jāpieņem tādas metodes kā kapitālieguldījumi, aizdevumu procentu atlaides un retrospektīvas atlīdzības un subsīdijas, lai palielinātu atbalstu apstrādes rūpniecībai” (59). Šaņdunas provinces rīcības plānā par spēcīgu provinci progresīvajā ražošanā 2022.–2025. gadam (60) pašvaldība nosaka, ka “provinces centrālajai vadošajai grupai spēcīgas ražošanas provinces izveidei jāuzņemas visaptveroša un koordinējoša loma, un provinces valdības tiešā pakļautībā esošajiem attiecīgajiem departamentiem pienācīgi jāpilda to pienākumi. Partijas komiteju un pašvaldības galvenajiem atbildīgajiem biedriem pilsētu un apgabalu līmenī jābalstās uz izpēti un īstenošanu, kā arī jāuzņemas vadošā loma īstenošanas veicināšanā”. (61) Dzjansu provinces oglekļa maksimuma rīcības plānā, kas piemērojams Dzjansu nozarēm un galvenajām nozarēm (62), ir arī iekļauti norādījumi, kā “[p]aātrināt tradicionālo nozaru (..), piemēram, (..) papīra ražošanas, pārveidi un modernizāciju” (63). Izmantojot minētos un citus līdzekļus, Ķīnas iestādes attiecīgi vada un kontrolē gandrīz ikvienu nozares attīstības un darbības aspektu. |
| --- | --- |

(67)

Turklāt valsts līmeņa politika, kas attiecas uz krītotā papīra nozari, tiek īstenota teritoriālā līmenī, izmantojot atbilstošus plānošanas dokumentus. Šaņdunas provinces 14. piecgades plānā (56) par spēcīgas ražošanas provinces veidošanu ir norādīts, ka “14. piecgades plāna īstenošanas beigās (..) dzelzs un tērauda, krāsaino metālu, sadzīves tehnikas, papīra ražošanas un citu nozaru apmērs ierindosies starp trim labākajiem valstī” (57), papildus lūdzot optimizētu fiskālo atbalstu un finansiālo atbalstu nodokļu jomā (58) un skaidri nosakot, ka “[p]rovinču, pašvaldību un apgabalu finanšu pārvaldes departamentiem jāstiprina fondu koordinācija un visaptveroši jāpieņem tādas metodes kā kapitālieguldījumi, aizdevumu procentu atlaides un retrospektīvas atlīdzības un subsīdijas, lai palielinātu atbalstu apstrādes rūpniecībai” (59). Šaņdunas provinces rīcības plānā par spēcīgu provinci progresīvajā ražošanā 2022.–2025. gadam (60) pašvaldība nosaka, ka “provinces centrālajai vadošajai grupai spēcīgas ražošanas provinces izveidei jāuzņemas visaptveroša un koordinējoša loma, un provinces valdības tiešā pakļautībā esošajiem attiecīgajiem departamentiem pienācīgi jāpilda to pienākumi. Partijas komiteju un pašvaldības galvenajiem atbildīgajiem biedriem pilsētu un apgabalu līmenī jābalstās uz izpēti un īstenošanu, kā arī jāuzņemas vadošā loma īstenošanas veicināšanā”. (61) Dzjansu provinces oglekļa maksimuma rīcības plānā, kas piemērojams Dzjansu nozarēm un galvenajām nozarēm (62), ir arī iekļauti norādījumi, kā “[p]aātrināt tradicionālo nozaru (..), piemēram, (..) papīra ražošanas, pārveidi un modernizāciju” (63). Izmantojot minētos un citus līdzekļus, Ķīnas iestādes attiecīgi vada un kontrolē gandrīz ikvienu nozares attīstības un darbības aspektu.

56

14. piecgades plāna īstenošanas beigās (..) dzelzs un tērauda, krāsaino metālu, sadzīves tehnikas, papīra ražošanas un citu nozaru apmērs ierindosies starp trim labākajiem valstī

57

58

[p]rovinču, pašvaldību un apgabalu finanšu pārvaldes departamentiem jāstiprina fondu koordinācija un visaptveroši jāpieņem tādas metodes kā kapitālieguldījumi, aizdevumu procentu atlaides un retrospektīvas atlīdzības un subsīdijas, lai palielinātu atbalstu apstrādes rūpniecībai

59

60

provinces centrālajai vadošajai grupai spēcīgas ražošanas provinces izveidei jāuzņemas visaptveroša un koordinējoša loma, un provinces valdības tiešā pakļautībā esošajiem attiecīgajiem departamentiem pienācīgi jāpilda to pienākumi. Partijas komiteju un pašvaldības galvenajiem atbildīgajiem biedriem pilsētu un apgabalu līmenī jābalstās uz izpēti un īstenošanu, kā arī jāuzņemas vadošā loma īstenošanas veicināšanā

61

62

[p]aātrināt tradicionālo nozaru (..), piemēram, (..) papīra ražošanas, pārveidi un modernizāciju

63

| (68) | Kopumā ĶV ir ieviesusi pasākumus, lai mudinātu uzņēmumus sasniegt attiecībā uz krītotā papīra ražošanas nozari noteiktos valsts politikas mērķus. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties. |
| --- | --- |

(68)

Kopumā ĶV ir ieviesusi pasākumus, lai mudinātu uzņēmumus sasniegt attiecībā uz krītotā papīra ražošanas nozari noteiktos valsts politikas mērķus. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties.

3.3.2.6.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

| (69) | Lietas materiālos pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas bankrota sistēma pietiekami nesasniedz savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu taisnīga segšana un kreditoru un debitoru likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā atbilstīgie tiesību akti citās valstīs, izņemot ĶTR, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama tiesību aktu noteikumu izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir ārkārtīgi maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu, arī tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt maksātnespējas procesā valsts loma joprojām ir spēcīga un aktīva, un bieži vien valstij ir tieša ietekme uz procesa rezultātu (64). |
| --- | --- |

(69)

Lietas materiālos pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas bankrota sistēma pietiekami nesasniedz savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu taisnīga segšana un kreditoru un debitoru likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā atbilstīgie tiesību akti citās valstīs, izņemot ĶTR, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama tiesību aktu noteikumu izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir ārkārtīgi maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu, arī tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt maksātnespējas procesā valsts loma joprojām ir spēcīga un aktīva, un bieži vien valstij ir tieša ietekme uz procesa rezultātu (64).

64

| (70) | Tāpat arī īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir sevišķi acīmredzami saistībā ar īpašumtiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām ĶTR (65). Visa zeme ir valsts īpašumā (kolektīvajā īpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētu zeme), un tās piešķiršana ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti – daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (66). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot tautsaimniecības plānu īstenošanu (67). |
| --- | --- |

(70)

Tāpat arī īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir sevišķi acīmredzami saistībā ar īpašumtiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām ĶTR (65). Visa zeme ir valsts īpašumā (kolektīvajā īpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētu zeme), un tās piešķiršana ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti – daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (66). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot tautsaimniecības plānu īstenošanu (67).

65

66

67

| (71) | Ļoti līdzīgi kā citos Ķīnas ekonomikas sektoros, uz pārskatāmā ražojuma ražotājiem attiecas parastie Ķīnas noteikumi par bankrota tiesībām, uzņēmējdarbības tiesībām un īpašuma tiesībām. Tas nozīmē, ka arī šos uzņēmumus skar lejupējie kropļojumi, ko rada bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde. Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, šķiet, ka minētie apsvērumi ir pilnībā attiecināmi arī uz mežsaimniecības un koksnes ražošanas nozari. Šajā izmeklēšanā netika atklāts nekas tāds, kas liktu minētos konstatējumus apšaubīt. |
| --- | --- |

(71)

Ļoti līdzīgi kā citos Ķīnas ekonomikas sektoros, uz pārskatāmā ražojuma ražotājiem attiecas parastie Ķīnas noteikumi par bankrota tiesībām, uzņēmējdarbības tiesībām un īpašuma tiesībām. Tas nozīmē, ka arī šos uzņēmumus skar lejupējie kropļojumi, ko rada bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde. Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, šķiet, ka minētie apsvērumi ir pilnībā attiecināmi arī uz mežsaimniecības un koksnes ražošanas nozari. Šajā izmeklēšanā netika atklāts nekas tāds, kas liktu minētos konstatējumus apšaubīt.

| (72) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka pārskatāmā ražojuma ražošanas nozarē bankrota un īpašuma tiesības tiek piemērotas diskriminējoši vai izpildītas neatbilstīgi. |
| --- | --- |

(72)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka pārskatāmā ražojuma ražošanas nozarē bankrota un īpašuma tiesības tiek piemērotas diskriminējoši vai izpildītas neatbilstīgi.

3.3.2.7.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē: izkropļotas algu izmaksas

| (73) | Uz tirgu balstītu algu sistēma ĶTR nevar pilnībā attīstīties, jo tiek ierobežotas darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju. ĶTR nav ratificējusi vairākas būtiskas Starptautiskās Darba organizācijas (“SDO”) konvencijas, jo īpaši tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (68). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīgumu slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (69). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas piekļuvi pilnam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam piešķir tikai konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem. Tādējādi darba ņēmēji, kuriem nav reģistrētas dzīvesvietas vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (70). Minētie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas ĶTR ir izkropļotas. |
| --- | --- |

(73)

Uz tirgu balstītu algu sistēma ĶTR nevar pilnībā attīstīties, jo tiek ierobežotas darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju. ĶTR nav ratificējusi vairākas būtiskas Starptautiskās Darba organizācijas (“SDO”) konvencijas, jo īpaši tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (68). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīgumu slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (69). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas piekļuvi pilnam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam piešķir tikai konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem. Tādējādi darba ņēmēji, kuriem nav reģistrētas dzīvesvietas vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (70). Minētie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas ĶTR ir izkropļotas.

68

69

70

| (74) | Nav iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz krītotā papīra ražošanas nozari neattiektos iepriekš raksturotā Ķīnas darba tiesību sistēma. Tādējādi ražošanas nozari skar algu izmaksu kropļojumi – gan tieši (attiecīgā ražojuma ražošanā vai tā galvenās izejvielas ražošanā), gan netieši (ja ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma). |
| --- | --- |

(74)

Nav iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz krītotā papīra ražošanas nozari neattiektos iepriekš raksturotā Ķīnas darba tiesību sistēma. Tādējādi ražošanas nozari skar algu izmaksu kropļojumi – gan tieši (attiecīgā ražojuma ražošanā vai tā galvenās izejvielas ražošanā), gan netieši (ja ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma).

3.3.2.8.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

| (75) | Kapitāla pieejamība uzņēmumiem ĶTR ir pakļauta dažādiem kropļojumiem. Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīga spēcīga valsts īpašumā esošu banku pozīcija (71), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašuma tiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus amatā ieceļ ĶKP) (72), un, tāpat kā nefinanšu VU, arī bankas regulāri īsteno ĶV izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumdarbību saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts rūpniecības politikas (73). Minētos faktorus papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finansējumu uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (74). |
| --- | --- |

(75)

Kapitāla pieejamība uzņēmumiem ĶTR ir pakļauta dažādiem kropļojumiem. Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīga spēcīga valsts īpašumā esošu banku pozīcija (71), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašuma tiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus amatā ieceļ ĶKP) (72), un, tāpat kā nefinanšu VU, arī bankas regulāri īsteno ĶV izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumdarbību saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts rūpniecības politikas (73). Minētos faktorus papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finansējumu uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (74).

71

72

73

74

| (76) | Lai gan ir atzīts, ka uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un tādus prudenciālos noteikumus kā nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju attiecas dažādi tiesību aktu noteikumi, pārliecinoši pierādījumi, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumus (75), liecina, ka minētajiem noteikumiem dažādu juridisko instrumentu piemērošanā ir tikai sekundāra nozīme. |
| --- | --- |

(76)

Lai gan ir atzīts, ka uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un tādus prudenciālos noteikumus kā nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju attiecas dažādi tiesību aktu noteikumi, pārliecinoši pierādījumi, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumus (75), liecina, ka minētajiem noteikumiem dažādu juridisko instrumentu piemērošanā ir tikai sekundāra nozīme.

75

| (77) | Piemēram, ĶV skaidroja, ka ĶKP jāuzrauga pat privāto komercbanku lēmumi un tiem jāatbilst valsts politikai. Viens no trijiem valsts vispārējiem mērķiem banku pārvaldības jomā tagad ir stiprināt partijas vadību banku un apdrošināšanas nozarē, tai skaitā saistībā ar darbības un vadības jautājumiem (76). Arī komercbanku darbības rādītāju izvērtēšanas kritērijos tagad jo īpaši jāņem vērā tas, kā struktūras “palīdz sasniegt valsts attīstības mērķus un atbalsta reālo ekonomiku”, un jo īpaši tas, kā šīs struktūras “atbalsta stratēģiskās un jaunās ražošanas nozares” (77). |
| --- | --- |

(77)

Piemēram, ĶV skaidroja, ka ĶKP jāuzrauga pat privāto komercbanku lēmumi un tiem jāatbilst valsts politikai. Viens no trijiem valsts vispārējiem mērķiem banku pārvaldības jomā tagad ir stiprināt partijas vadību banku un apdrošināšanas nozarē, tai skaitā saistībā ar darbības un vadības jautājumiem (76). Arī komercbanku darbības rādītāju izvērtēšanas kritērijos tagad jo īpaši jāņem vērā tas, kā struktūras “palīdz sasniegt valsts attīstības mērķus un atbalsta reālo ekonomiku”, un jo īpaši tas, kā šīs struktūras “atbalsta stratēģiskās un jaunās ražošanas nozares” (77).

76

77

| (78) | Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļots – arī tādēļ, ka riska novērtējumu ietekmē firmas stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecinoši norāda, ka Ķīnas kredītnovērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem novērtējumiem (78). |
| --- | --- |

(78)

Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļots – arī tādēļ, ka riska novērtējumu ietekmē firmas stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecinoši norāda, ka Ķīnas kredītnovērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem novērtējumiem (78).

78

| (79) | Minētos faktorus papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finansējumu uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (79). Rezultāts ir nosliece par labu tam, lai aizdevumus piešķirtu valstij piederošiem uzņēmumiem, lielām privātām firmām ar labiem sakariem un firmām, kas darbojas vadošajos rūpniecības sektoros, un tas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

(79)

Minētos faktorus papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finansējumu uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (79). Rezultāts ir nosliece par labu tam, lai aizdevumus piešķirtu valstij piederošiem uzņēmumiem, lielām privātām firmām ar labiem sakariem un firmām, kas darbojas vadošajos rūpniecības sektoros, un tas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem.

79

| (80) | Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To ilustrē to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, un tas liecina, ka mehānismi, kuri darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai. |
| --- | --- |

(80)

Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To ilustrē to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, un tas liecina, ka mehānismi, kuri darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai.

| (81) | Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts radīti kropļojumi. 2018. gada beigās to aizdevumu daļa, attiecībā uz kuru nav pārsniegta atsauces likme, joprojām veidoja vismaz vienu trešdaļu no visiem aizdevumiem (80). ĶTR oficiālie mediji nesen ziņoja, ka ĶKP aicināja “virzīt uz leju aizdevumu tirgus procentu likmi” (81). Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantojumu. |
| --- | --- |

(81)

Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts radīti kropļojumi. 2018. gada beigās to aizdevumu daļa, attiecībā uz kuru nav pārsniegta atsauces likme, joprojām veidoja vismaz vienu trešdaļu no visiem aizdevumiem (80). ĶTR oficiālie mediji nesen ziņoja, ka ĶKP aicināja “virzīt uz leju aizdevumu tirgus procentu likmi” (81). Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantojumu.

80

81

| (82) | Kopējais kreditēšanas pieaugums ĶTR liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Tāpēc ir audzis tādu aizdevumu skaits, kas nenes ieņēmumus, Ķīnas valdībai vairākkārt cenšoties vai nu izvairīties no maksājumu saistību nepildīšanas un tādējādi radot tā sauktos “zombijuzņēmumus”, vai arī nodot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizāciju), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus. |
| --- | --- |

(82)

Kopējais kreditēšanas pieaugums ĶTR liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Tāpēc ir audzis tādu aizdevumu skaits, kas nenes ieņēmumus, Ķīnas valdībai vairākkārt cenšoties vai nu izvairīties no maksājumu saistību nepildīšanas un tādējādi radot tā sauktos “zombijuzņēmumus”, vai arī nodot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizāciju), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus.

| (83) | Būtībā, kaut arī ir veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu ĶTR ietekmē nozīmīgi kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos. Tāpēc būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi. |
| --- | --- |

(83)

Būtībā, kaut arī ir veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu ĶTR ietekmē nozīmīgi kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos. Tāpēc būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

| (84) | Šajā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka papildus iepriekš izklāstītajai valsts politikai krītotā papīra ražošanas atbalstam ĶV finansiāli atbalsta nozares uzņēmumus. Uzņēmums Shandong Chenming Paper Holding savā 2022. gada pārskatā uzskaita vairākas valsts dotācijas 2022. gadam, kas sadalītas šādiem četriem projektiem:






  — | Huanganas mežsaimniecības, celulozes un papīra ražošanas integrācijas projekts, |
| --- | --- | --- |

(84)

Šajā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka papildus iepriekš izklāstītajai valsts politikai krītotā papīra ražošanas atbalstam ĶV finansiāli atbalsta nozares uzņēmumus. Uzņēmums Shandong Chenming Paper Holding savā 2022. gada pārskatā uzskaita vairākas valsts dotācijas 2022. gadam, kas sadalītas šādiem četriem projektiem:

Shandong Chenming Paper Holding

—

Huanganas mežsaimniecības, celulozes un papīra ražošanas integrācijas projekts,

| — | Džaņdzjanas mežsaimniecības, celulozes un papīra ražošanas integrācijas projekts, |
| --- | --- |

—

Džaņdzjanas mežsaimniecības, celulozes un papīra ražošanas integrācijas projekts,

| — | finansiālās subsīdijas tehniskās modernizācijas projektam, |
| --- | --- |

—

finansiālās subsīdijas tehniskās modernizācijas projektam,

| — | Vides aizsardzības fonda dotācija (82). |
| --- | --- |

—

Vides aizsardzības fonda dotācija (82).

82

| — | Tāpat arī Nanning Sun, uzņēmumam Shandong Sun Paper Co., Ltd. pilnībā piederošais meitasuzņēmums, guva labumu no “spēcīga atbalsta dažādiem pašvaldības preferenciāliem ieguldījumu politikas virzieniem”, lai izveidotu mežsaimniecības, celulozes un papīra integrācijas un industriālā parka atbalsta projektu Naņninā, kā norādīts Shandong Sun Papers 2021. gada pārskatā (83). |
| --- | --- |

—

Tāpat arī Nanning Sun, uzņēmumam Shandong Sun Paper Co., Ltd. pilnībā piederošais meitasuzņēmums, guva labumu no “spēcīga atbalsta dažādiem pašvaldības preferenciāliem ieguldījumu politikas virzieniem”, lai izveidotu mežsaimniecības, celulozes un papīra integrācijas un industriālā parka atbalsta projektu Naņninā, kā norādīts Shandong Sun Papers 2021. gada pārskatā (83).

Nanning Sun

Shandong Sun Paper Co., Ltd.

Shandong Sun Papers

83

| — | Kopumā pārskatāmā ražojuma nozari ietekmē valdības iejaukšanās finanšu sistēmā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē. Tāpēc būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi. |
| --- | --- |

—

Kopumā pārskatāmā ražojuma nozari ietekmē valdības iejaukšanās finanšu sistēmā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē. Tāpēc būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

3.3.2.9.   Aprakstīto kropļojumu sistēmiskais raksturs

| (85) | Komisija norādīja, ka Ziņojumā aprakstītie kropļojumi ir raksturīgi Ķīnas ekonomikai. Pieejamie pierādījumi liecina, ka iepriekš 3.3.2.2.–3.3.2.5. iedaļā un Ziņojuma I daļā izklāstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats attiecas uz iepriekš 3.3.2.6.–3.3.2.8. iedaļā un Ziņojuma II daļā aprakstītajiem ražošanas faktoriem. |
| --- | --- |

(85)

Komisija norādīja, ka Ziņojumā aprakstītie kropļojumi ir raksturīgi Ķīnas ekonomikai. Pieejamie pierādījumi liecina, ka iepriekš 3.3.2.2.–3.3.2.5. iedaļā un Ziņojuma I daļā izklāstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats attiecas uz iepriekš 3.3.2.6.–3.3.2.8. iedaļā un Ziņojuma II daļā aprakstītajiem ražošanas faktoriem.

| (86) | Komisija atgādina, ka pārskatāmā ražojuma izgatavošanai ir vajadzīgi konkrēti izejresursi. Kad krītotā papīra ražotāji iegādājas minētos izejresursus / slēdz līgumus par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas kā to izmaksas), ir nepārprotami pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā / kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kas tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs. |
| --- | --- |

(86)

Komisija atgādina, ka pārskatāmā ražojuma izgatavošanai ir vajadzīgi konkrēti izejresursi. Kad krītotā papīra ražotāji iegādājas minētos izejresursus / slēdz līgumus par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas kā to izmaksas), ir nepārprotami pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā / kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kas tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

| (87) | Tādējādi ne tikai nav pareizi izmantot pārskatāmā ražojuma iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir ietekmētas tāpēc, ka cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta Ziņojuma I un II daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, faktiski notiek visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. Ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo. |
| --- | --- |

(87)

Tādējādi ne tikai nav pareizi izmantot pārskatāmā ražojuma iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir ietekmētas tāpēc, ka cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta Ziņojuma I un II daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, faktiski notiek visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. Ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo.

3.3.2.10.   Secinājums

| (88) | Analīze 3.3.2.1.–3.3.2.9. iedaļā, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par ĶTR iejaukšanos tās ekonomikā kopumā, kā arī pārskatāmā ražojuma ražošanas nozarē, parādīja, ka pārskatāmā ražojuma cenas un izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē tāpēc, ka tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. |
| --- | --- |

(88)

Analīze 3.3.2.1.–3.3.2.9. iedaļā, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par ĶTR iejaukšanos tās ekonomikā kopumā, kā arī pārskatāmā ražojuma ražošanas nozarē, parādīja, ka pārskatāmā ražojuma cenas un izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē tāpēc, ka tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas.

| (89) | Tāpēc Komisija, kā aprakstīts nākamajā iedaļā, noteica normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu balstoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgajā reprezentatīvajā valstī. |
| --- | --- |

(89)

Tāpēc Komisija, kā aprakstīts nākamajā iedaļā, noteica normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu balstoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgajā reprezentatīvajā valstī.

3.3.3.   Reprezentatīvā valsts

Reprezentatīvā valsts

3.3.3.1.   Vispārīgas piezīmes

| (90) | Reprezentatīvās valsts izvēlei, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, vajadzētu būt balstītai uz šādiem kritērijiem:






  — | ekonomikas attīstības līmenis, kas līdzīgs Ķīnas Tautas Republikas attīstības līmenim. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi, dod priekšroku valstīm, kuru nacionālais kopienākums ir līdzīgs kā Ķīnā (84), |
| --- | --- | --- |

(90)

Reprezentatīvās valsts izvēlei, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, vajadzētu būt balstītai uz šādiem kritērijiem:

—

ekonomikas attīstības līmenis, kas līdzīgs Ķīnas Tautas Republikas attīstības līmenim. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi, dod priekšroku valstīm, kuru nacionālais kopienākums ir līdzīgs kā Ķīnā (84),

84

| — | pārskatāmā ražojuma ražošana minētajā valstī (85), |
| --- | --- |

—

pārskatāmā ražojuma ražošana minētajā valstī (85),

85

| — | attiecīgu publisko datu pieejamība, |
| --- | --- |

—

attiecīgu publisko datu pieejamība,

| — | ja ir vairāk par vienu šādu valsti, priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstīm ar atbilstoša līmeņa sociālo un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

—

ja ir vairāk par vienu šādu valsti, priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstīm ar atbilstoša līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

| (91) | Kā paskaidrots 39. apsvērumā, Komisija 2023. gada 20. februārī izdeva paziņojumu par avotiem, ko izmanto normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā bija aprakstīti fakti un pierādījumi, uz kuriem balstīti attiecīgie kritēriji, un ieinteresētās personas tika informētas par Komisijas nodomu uzskatīt Brazīliju par attiecīgu reprezentatīvo valsti šajā lietā, ja apstiprinātos, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(91)

Kā paskaidrots 39. apsvērumā, Komisija 2023. gada 20. februārī izdeva paziņojumu par avotiem, ko izmanto normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā bija aprakstīti fakti un pierādījumi, uz kuriem balstīti attiecīgie kritēriji, un ieinteresētās personas tika informētas par Komisijas nodomu uzskatīt Brazīliju par attiecīgu reprezentatīvo valsti šajā lietā, ja apstiprinātos, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē.

| (92) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktā uzskaitītajiem kritērijiem Komisija identificēja Brazīliju kā valsti, kuras ekonomiskās attīstības līmenis ir līdzīgs kā ĶTR. Pasaules Banka klasificē Brazīliju kā valsti ar vidēji augstiem ienākumiem, pamatojoties uz nacionālo kopienākumu. Turklāt Brazīlija tika identificēta kā valsts, kurā tiek ražots pārskatāmais ražojums un ir viegli pieejami attiecīgie dati. |
| --- | --- |

(92)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktā uzskaitītajiem kritērijiem Komisija identificēja Brazīliju kā valsti, kuras ekonomiskās attīstības līmenis ir līdzīgs kā ĶTR. Pasaules Banka klasificē Brazīliju kā valsti ar vidēji augstiem ienākumiem, pamatojoties uz nacionālo kopienākumu. Turklāt Brazīlija tika identificēta kā valsts, kurā tiek ražots pārskatāmais ražojums un ir viegli pieejami attiecīgie dati.

| (93) | Visbeidzot, ņemot vērā nesadarbošanos un konstatējot, ka Brazīlija ir attiecīga reprezentatīvā valsts, kā arī pamatojoties uz visiem minētajiem elementiem, nebija vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu. |
| --- | --- |

(93)

Visbeidzot, ņemot vērā nesadarbošanos un konstatējot, ka Brazīlija ir attiecīga reprezentatīvā valsts, kā arī pamatojoties uz visiem minētajiem elementiem, nebija vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu.

3.3.3.2.   Secinājums

| (94) | Tā kā netika izteikta vēlme sadarboties un Brazīlija atbilda pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem, Komisija izvēlējās Brazīliju par attiecīgo reprezentatīvo valsti. |
| --- | --- |

(94)

Tā kā netika izteikta vēlme sadarboties un Brazīlija atbilda pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem, Komisija izvēlējās Brazīliju par attiecīgo reprezentatīvo valsti.

3.3.4.   Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai

Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai

| (95) | Paziņojumā par attiecīgajiem avotiem normālās vērtības noteikšanai Komisija uzskaitīja pārskatāmā ražojuma izgatavošanā izmantotos ražošanas faktorus, piemēram, materiālus, enerģiju un darbaspēku, kā norādījis pieprasījuma iesniedzējs termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā. Komisija arī norādīja, ka, lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, tā lielākās daļas ražošanas faktoru, jo īpaši izejvielu, neizkropļoto izmaksu noteikšanai izmantos GTA. Turklāt Komisija paziņoja, ka tā izmantos informāciju no ILOSTAT (86), lai noteiktu neizkropļotās darbaspēka izmaksas apstrādes rūpniecībā, un Brazīlijas Raktuvju un enerģētikas ministrijas publiskos elektroenerģijas un gāzes tarifus (87). Pēc tam, kā paskaidrots 98. apsvērumā, Komisija nolēma izmantot Brazīlijas Ģeogrāfijas un statistikas institūtu (Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística) (88) kā avotu darbaspēka izmaksu noteikšanai. |
| --- | --- |

(95)

Paziņojumā par attiecīgajiem avotiem normālās vērtības noteikšanai Komisija uzskaitīja pārskatāmā ražojuma izgatavošanā izmantotos ražošanas faktorus, piemēram, materiālus, enerģiju un darbaspēku, kā norādījis pieprasījuma iesniedzējs termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā. Komisija arī norādīja, ka, lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, tā lielākās daļas ražošanas faktoru, jo īpaši izejvielu, neizkropļoto izmaksu noteikšanai izmantos GTA. Turklāt Komisija paziņoja, ka tā izmantos informāciju no ILOSTAT (86), lai noteiktu neizkropļotās darbaspēka izmaksas apstrādes rūpniecībā, un Brazīlijas Raktuvju un enerģētikas ministrijas publiskos elektroenerģijas un gāzes tarifus (87). Pēc tam, kā paskaidrots 98. apsvērumā, Komisija nolēma izmantot Brazīlijas Ģeogrāfijas un statistikas institūtu (Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística) (88) kā avotu darbaspēka izmaksu noteikšanai.

GTA

ILOSTAT

86

87

Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística

88

| (96) | Visbeidzot, Komisija paziņoja, ka, lai samērīgā līmenī noteiktu PVA izmaksas un peļņu, tā izmantos finanšu datus tikai no viena Brazīlijas pārskatāmā ražojuma ražotāja Sylvamo Ltda., kā izklāstīts 100. apsvērumā turpmāk. Piezīmes par identificēto reprezentatīvo valsti netika saņemtas. Tomēr no pieprasījuma iesniedzējiem tika saņemti komentāri par vairākiem iepriekš minētajā paziņojumā apspriestajiem punktiem, kā aprakstīts turpmāk. |
| --- | --- |

(96)

Visbeidzot, Komisija paziņoja, ka, lai samērīgā līmenī noteiktu PVA izmaksas un peļņu, tā izmantos finanšu datus tikai no viena Brazīlijas pārskatāmā ražojuma ražotāja Sylvamo Ltda., kā izklāstīts 100. apsvērumā turpmāk. Piezīmes par identificēto reprezentatīvo valsti netika saņemtas. Tomēr no pieprasījuma iesniedzējiem tika saņemti komentāri par vairākiem iepriekš minētajā paziņojumā apspriestajiem punktiem, kā aprakstīts turpmāk.

Sylvamo Ltda.

| (97) | Vispirms pieprasījuma iesniedzēji apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā noteiktas izejvielas bez HS kodiem (pildvielas, pigmenti (citi), saistvielas (citas), piedevas, citi). Tomēr tas, ka šīs izejvielas nav iekļautas izejvielu tabulā, kas ietverta paziņojumā par attiecīgajiem avotiem normālās vērtības noteikšanai, nenozīmē, ka tās tika ignorētas. Šīs izejvielas patiešām tika ņemtas vērā Komisijas aprēķinos kā palīgmateriāli. Konkrētāk, saistībā ar termiņbeigu pārskatīšanu Komisijai tikai jānosaka, vai pastāv dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība. Ņemot vērā turpmāk 122. apsvērumā izklāstīto konstatējumu par (ievērojamu) cenu atšķirību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā starp salikto normālo vērtību un cenu pārdošanas apjomiem uz pārējām valstīm, kā arī no tā izdarīto secinājumu par dempinga atkārtošanās iespējamību, Komisijai šajā izmeklēšanā nebija jākonstatē cenu dempinga fakts. Turklāt attiecīgās izejvielas veidoja tikai nelielu daļu no kopējām ražošanas izmaksām. Attiecīgi tās tika ņemtas vērā kā palīgmateriāli, izmantojot pieprasījuma iesniedzēja norādītās procentuālās izmaksas (kopā aptuveni 7 %). |
| --- | --- |

(97)

Vispirms pieprasījuma iesniedzēji apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā noteiktas izejvielas bez HS kodiem (pildvielas, pigmenti (citi), saistvielas (citas), piedevas, citi). Tomēr tas, ka šīs izejvielas nav iekļautas izejvielu tabulā, kas ietverta paziņojumā par attiecīgajiem avotiem normālās vērtības noteikšanai, nenozīmē, ka tās tika ignorētas. Šīs izejvielas patiešām tika ņemtas vērā Komisijas aprēķinos kā palīgmateriāli. Konkrētāk, saistībā ar termiņbeigu pārskatīšanu Komisijai tikai jānosaka, vai pastāv dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība. Ņemot vērā turpmāk 122. apsvērumā izklāstīto konstatējumu par (ievērojamu) cenu atšķirību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā starp salikto normālo vērtību un cenu pārdošanas apjomiem uz pārējām valstīm, kā arī no tā izdarīto secinājumu par dempinga atkārtošanās iespējamību, Komisijai šajā izmeklēšanā nebija jākonstatē cenu dempinga fakts. Turklāt attiecīgās izejvielas veidoja tikai nelielu daļu no kopējām ražošanas izmaksām. Attiecīgi tās tika ņemtas vērā kā palīgmateriāli, izmantojot pieprasījuma iesniedzēja norādītās procentuālās izmaksas (kopā aptuveni 7 %).

| (98) | Otrkārt, pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja pielāgotas atsauces vērtības dažādiem darbaspēka izmaksu veidiem, ņemot vērā atšķirīgos darbinieku veidus. Tomēr pieprasījuma iesniedzējs nenodrošināja šādus datus par Brazīlijas darbaspēka izmaksām, lai varētu atšķirt dažādos darbaspēka veidus. Turklāt, ja Komisija būtu šādi diferencējusi darbaspēka atsauces vērtības, kā arī ņemot vērā darbaspēka izmaksu relatīvo daļu kopējās izgatavošanas izmaksās, izmaiņas starpībā starp salikto normālo vērtību un eksporta cenu uz trešām valstīm būtu niecīgas. Saistībā ar termiņbeigu pārskatīšanu Komisijai nav pienākuma aprēķināt precīzu dempinga starpību, bet gan drīzāk noteikt, vai pastāv dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība. Tomēr, lai labāk atspoguļotu algas apstrādes rūpniecības nozarē pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija nolēma ILOSTAT vietā (kā norādīts paziņojumā par normālās vērtības noteikšanas avotiem) izmantot Brazīlijas Ģeogrāfijas un statistikas institūtu (89) kā avotu apstrādes rūpniecības nozares darbinieku mēneša algām attiecībā uz vidējo nedēļā nostrādāto stundu skaitu Brazīlijā 2021. gadā. |
| --- | --- |

(98)

Otrkārt, pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja pielāgotas atsauces vērtības dažādiem darbaspēka izmaksu veidiem, ņemot vērā atšķirīgos darbinieku veidus. Tomēr pieprasījuma iesniedzējs nenodrošināja šādus datus par Brazīlijas darbaspēka izmaksām, lai varētu atšķirt dažādos darbaspēka veidus. Turklāt, ja Komisija būtu šādi diferencējusi darbaspēka atsauces vērtības, kā arī ņemot vērā darbaspēka izmaksu relatīvo daļu kopējās izgatavošanas izmaksās, izmaiņas starpībā starp salikto normālo vērtību un eksporta cenu uz trešām valstīm būtu niecīgas. Saistībā ar termiņbeigu pārskatīšanu Komisijai nav pienākuma aprēķināt precīzu dempinga starpību, bet gan drīzāk noteikt, vai pastāv dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība. Tomēr, lai labāk atspoguļotu algas apstrādes rūpniecības nozarē pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija nolēma ILOSTAT vietā (kā norādīts paziņojumā par normālās vērtības noteikšanas avotiem) izmantot Brazīlijas Ģeogrāfijas un statistikas institūtu (89) kā avotu apstrādes rūpniecības nozares darbinieku mēneša algām attiecībā uz vidējo nedēļā nostrādāto stundu skaitu Brazīlijā 2021. gadā.

ILOSTAT

89

| (99) | Treškārt, pieprasījuma iesniedzējs prasīja ņemt vērā arī ražošanas pieskaitāmās izmaksas (mašīnu nolietojuma, netiešās darbaspēka izmaksas, iepakošanas izmaksas). Tomēr, kā paskaidrots 109. apsvērumā turpmāk, Komisija jau bija ņēmusi vērā šīs izmaksas aprēķinos, izmantojot procentuālās izmaksas, kas norādītas termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā. |
| --- | --- |

(99)

Treškārt, pieprasījuma iesniedzējs prasīja ņemt vērā arī ražošanas pieskaitāmās izmaksas (mašīnu nolietojuma, netiešās darbaspēka izmaksas, iepakošanas izmaksas). Tomēr, kā paskaidrots 109. apsvērumā turpmāk, Komisija jau bija ņēmusi vērā šīs izmaksas aprēķinos, izmantojot procentuālās izmaksas, kas norādītas termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā.

| (100) | Ceturtkārt, pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja faktu, ka Komisija savos aprēķinos nav izmantojusi Brazīlijas lielākā krītotā papīra ražotāja Suzano S.A. peļņu un PVA izmaksas un ka tā ņēma vērā tikai vienu citu pārskatāmajam ražojumam līdzīgu produktu ražotāju Sylvamo Ltda. Šajā jautājumā Komisija uzskatīja, ka Suzano S.A. apvienotā peļņa un PVA izmaksas nav reprezentatīvas apmēriem, ko krītotā papīra ražošanas nozare sasniegtu normālos tirgus apstākļos, un tādējādi nav samērīgs rādītājs. Līdz ar to Komisija nolēma saglabāt savu sākotnējo izvēli izmantot tikai Sylvamo Ltda. datus samērīgu PVA izmaksu un peļņas procentuālo rādītāju aprēķināšanai. Uzņēmuma Suzano S.A. datu izmantošana tikai vēl vairāk palielinātu starpību starp salikto normālo vērtību un eksporta cenu uz trešām valstīm, kas aprakstīta 122. apsvērumā. Kā paskaidrots 98. apsvērumā iepriekš, Komisijai nav pienākuma aprēķināt precīzu dempinga starpību, bet gan noteikt, vai pastāv dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība. Attiecīgi tā noraidīja prasību. |
| --- | --- |

(100)

Ceturtkārt, pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja faktu, ka Komisija savos aprēķinos nav izmantojusi Brazīlijas lielākā krītotā papīra ražotāja Suzano S.A. peļņu un PVA izmaksas un ka tā ņēma vērā tikai vienu citu pārskatāmajam ražojumam līdzīgu produktu ražotāju Sylvamo Ltda. Šajā jautājumā Komisija uzskatīja, ka Suzano S.A. apvienotā peļņa un PVA izmaksas nav reprezentatīvas apmēriem, ko krītotā papīra ražošanas nozare sasniegtu normālos tirgus apstākļos, un tādējādi nav samērīgs rādītājs. Līdz ar to Komisija nolēma saglabāt savu sākotnējo izvēli izmantot tikai Sylvamo Ltda. datus samērīgu PVA izmaksu un peļņas procentuālo rādītāju aprēķināšanai. Uzņēmuma Suzano S.A. datu izmantošana tikai vēl vairāk palielinātu starpību starp salikto normālo vērtību un eksporta cenu uz trešām valstīm, kas aprakstīta 122. apsvērumā. Kā paskaidrots 98. apsvērumā iepriekš, Komisijai nav pienākuma aprēķināt precīzu dempinga starpību, bet gan noteikt, vai pastāv dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība. Attiecīgi tā noraidīja prasību.

Suzano S.A.

Sylvamo Ltda

Suzano S.A.

Sylvamo Ltda.

Suzano S.A.

3.4.   Neizkropļotas izmaksas un atsauces vērtības

Neizkropļotas izmaksas un atsauces vērtības

3.4.1.   Ražošanas faktori

Ražošanas faktori

| (101) | Ņemot vērā visu uz pieprasījumu balstīto informāciju un turpmāko informāciju, kas apkopota procedūras laikā un pēc ieinteresēto personu piezīmju analīzes, ir noteikti turpmāk norādītie ražošanas faktori un to avoti, kas nepieciešami, lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

  1. tabula


  Konkrēta krītotā papīra ražošanas faktori










  Ražošanas faktors | Preces kods Brazīlijā | Vērtība (RMB) | Mērvienība | Informācijas avots |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izejvielas | |
| Skujkoku celuloze | 47032100 | 5,84 | kg | GTA (90) |
| Lapkoku celuloze | 47032900 | 4,64 | kg | GTA |
| Aktīvā ogle (cits) | 38021000 | 21,90 | kg | GTA |
| Cietes | 35051010 | 19,31 | kg | GTA |
| Ogļūdeņradis
  HydroPlex
  CalPlex
  Covercarb | 25174100 | 0,51 | kg | GTA |
| Kviešu ciete | 11081100 | 3,33 | kg | GTA |
| Polivinilspirts | 39053000 | 23,37 | kg | GTA |
| Karboksimetilceluloze un tās sāļi | 39123100 | 23,40 | kg | GTA |
| Latekss | 40021100 | 11,46 | kg | GTA |
| Palīgmateriāli | |
| Darbaspēks | |
| Darbaspēka izmaksas apstrādes rūpniecībā | Neattiecas | 59,57 | stunda | Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística (91) |
| Enerģija | |
| Elektroenerģija | Neattiecas | 919,96 | MWh | Brazīlijas Raktuvju un enerģētikas ministrija (Boletim mensal de energia 2021).  (92) |
| Gāze | Neattiecas | 344,29 | MWh | Brazīlijas Raktuvju un enerģētikas ministrija (Boletim mensal de energia 2021). |

(101)

Ņemot vērā visu uz pieprasījumu balstīto informāciju un turpmāko informāciju, kas apkopota procedūras laikā un pēc ieinteresēto personu piezīmju analīzes, ir noteikti turpmāk norādītie ražošanas faktori un to avoti, kas nepieciešami, lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

1. tabula

1. tabula

Konkrēta krītotā papīra ražošanas faktori

Konkrēta krītotā papīra ražošanas faktori

Ražošanas faktors

Preces kods Brazīlijā

Vērtība (RMB)

Mērvienība

Informācijas avots

Izejvielas

Izejvielas

Skujkoku celuloze

47032100

5,84

kg

GTA (90)

90

Lapkoku celuloze

47032900

4,64

kg

GTA

Aktīvā ogle (cits)

38021000

21,90

kg

GTA

Cietes

35051010

19,31

kg

GTA

Ogļūdeņradis

HydroPlex

CalPlex

Covercarb

25174100

0,51

kg

GTA

Kviešu ciete

11081100

3,33

kg

GTA

Polivinilspirts

39053000

23,37

kg

GTA

Karboksimetilceluloze un tās sāļi

39123100

23,40

kg

GTA

Latekss

40021100

11,46

kg

GTA

Palīgmateriāli

Palīgmateriāli

Darbaspēks

Darbaspēks

Darbaspēka izmaksas apstrādes rūpniecībā

Neattiecas

59,57

stunda

Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística (91)

91

Enerģija

Elektroenerģija

Neattiecas

919,96

MWh

Brazīlijas Raktuvju un enerģētikas ministrija (Boletim mensal de energia 2021).  (92)

Boletim mensal de energia 2021

92

Gāze

Neattiecas

344,29

MWh

Brazīlijas Raktuvju un enerģētikas ministrija (Boletim mensal de energia 2021).

Boletim mensal de energia 2021

3.4.1.1.   Izejvielas

| (102) | Lai noteiktu neizkropļotu cenu izejvielām reprezentatīvajā valstī, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto cenu importam reprezentatīvajā valstī un pieskaitīja tai ievedmuitas nodokļus. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 1. pielikumā minētās valstis, kas nav PTO dalībvalstis (93). |
| --- | --- |

(102)

Lai noteiktu neizkropļotu cenu izejvielām reprezentatīvajā valstī, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto cenu importam reprezentatīvajā valstī un pieskaitīja tai ievedmuitas nodokļus. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 1. pielikumā minētās valstis, kas nav PTO dalībvalstis (93).

GTA

93

| (103) | Komisija nolēma neņemt vērā importu no ĶTR reprezentatīvajā valstī, jo, kā tā secinājusi apsvērumā iepriekš, nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanas dēļ nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu. Ņemot vērā, ka nav pierādījumu tam, ka šie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka šie kropļojumi ir ietekmējuši arī eksporta cenas. Neņemot vērā importu no ĶTR reprezentatīvajā valstī, importa apjoms no citām trešām valstīm joprojām bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(103)

Komisija nolēma neņemt vērā importu no ĶTR reprezentatīvajā valstī, jo, kā tā secinājusi apsvērumā iepriekš, nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanas dēļ nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu. Ņemot vērā, ka nav pierādījumu tam, ka šie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka šie kropļojumi ir ietekmējuši arī eksporta cenas. Neņemot vērā importu no ĶTR reprezentatīvajā valstī, importa apjoms no citām trešām valstīm joprojām bija reprezentatīvs.

| (104) | Parasti minētajām importa cenām būtu jāpieskaita arī iekšzemes transporta cenas. Tomēr, ņemot vērā nesadarbošanos, kā arī šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas raksturu, kuras mērķis ir konstatēt, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings ir turpinājies un vai tas varētu atkārtoties, nevis noteikt tā precīzu apmēru, Komisija nolēma, ka nav nepieciešamas veikt korekcijas attiecībā uz iekšzemes transportu. Šādas korekcijas tikai palielinātu normālo vērtību un līdz ar to dempinga starpību. |
| --- | --- |

(104)

Parasti minētajām importa cenām būtu jāpieskaita arī iekšzemes transporta cenas. Tomēr, ņemot vērā nesadarbošanos, kā arī šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas raksturu, kuras mērķis ir konstatēt, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings ir turpinājies un vai tas varētu atkārtoties, nevis noteikt tā precīzu apmēru, Komisija nolēma, ka nav nepieciešamas veikt korekcijas attiecībā uz iekšzemes transportu. Šādas korekcijas tikai palielinātu normālo vērtību un līdz ar to dempinga starpību.

3.4.1.2.   Darbaspēks

| (105) | Kas attiecas uz tiešajām un netiešajām darbaspēka izmaksām, algu noteikšanai Brazīlijā tika izmantota Brazīlijas Ģeogrāfijas un statistikas institūta (94) sniegtā izmaksu statistika. Komisija izmantoja datus par apstrādes rūpniecības nozares darba ņēmēju mēnešalgām un vidējo nedēļā nostrādāto stundu skaitu Brazīlijā 2021. gadā. Pamatojoties uz minēto, stundas likme tika aprēķināta kā 59,57 RMB stundā. |
| --- | --- |

(105)

Kas attiecas uz tiešajām un netiešajām darbaspēka izmaksām, algu noteikšanai Brazīlijā tika izmantota Brazīlijas Ģeogrāfijas un statistikas institūta (94) sniegtā izmaksu statistika. Komisija izmantoja datus par apstrādes rūpniecības nozares darba ņēmēju mēnešalgām un vidējo nedēļā nostrādāto stundu skaitu Brazīlijā 2021. gadā. Pamatojoties uz minēto, stundas likme tika aprēķināta kā 59,57 RMB stundā.

94

RMB

3.4.1.3.   Elektroenerģija

| (106) | Elektroenerģijas cenu Brazīlijā publicē Brazīlijas Raktuvju un enerģētikas ministrija (95). Komisija izmantoja 2021. gada datus par rūpnieciskās elektroenerģijas cenu un noteica cenu 919,96 RMB/MWh (aptverot pārskatīšanas izmeklēšanas periodu). |
| --- | --- |

(106)

Elektroenerģijas cenu Brazīlijā publicē Brazīlijas Raktuvju un enerģētikas ministrija (95). Komisija izmantoja 2021. gada datus par rūpnieciskās elektroenerģijas cenu un noteica cenu 919,96 RMB/MWh (aptverot pārskatīšanas izmeklēšanas periodu).

95

3.4.1.4.   Dabasgāze

| (107) | Lai noteiktu gāzes izmaksu atsauces vērtību, Komisija izmantoja Brazīlijas Raktuvju un enerģētikas ministrijas statistiku (96). Izmantotā cena ir 2021. gada vidējā gāzes vienības cena rūpnieciskajiem lietotājiem Brazīlijā, kas ir 344,29 RMB/MWh (aptverot pārskatīšanas izmeklēšanas periodu). |
| --- | --- |

(107)

Lai noteiktu gāzes izmaksu atsauces vērtību, Komisija izmantoja Brazīlijas Raktuvju un enerģētikas ministrijas statistiku (96). Izmantotā cena ir 2021. gada vidējā gāzes vienības cena rūpnieciskajiem lietotājiem Brazīlijā, kas ir 344,29 RMB/MWh (aptverot pārskatīšanas izmeklēšanas periodu).

96

3.4.1.5.   Rūpniecības pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas, peļņa un amortizācija

| (108) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir teikts, ka saliktā normālā vērtība “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Turklāt, lai aptvertu izmaksas, kas nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros, jānosaka izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība. |
| --- | --- |

(108)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir teikts, ka saliktā normālā vērtība “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Turklāt, lai aptvertu izmaksas, kas nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros, jānosaka izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība.

ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu

| (109) | Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, neizkropļotu izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtības noteikšanai Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus. Tāpēc, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja datiem, Komisija noteica izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu attiecību pret kopējām izgatavošanas un darbaspēka izmaksām. Šos procentuālos rādītājus tad piemēroja neizkropļotajai izgatavošanas izmaksu vērtībai, lai iegūtu neizkropļotu ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību atkarībā no izveidotā modeļa. |
| --- | --- |

(109)

Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, neizkropļotu izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtības noteikšanai Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus. Tāpēc, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja datiem, Komisija noteica izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu attiecību pret kopējām izgatavošanas un darbaspēka izmaksām. Šos procentuālos rādītājus tad piemēroja neizkropļotajai izgatavošanas izmaksu vērtībai, lai iegūtu neizkropļotu ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību atkarībā no izveidotā modeļa.

| (110) | Lai noteiktu neizkropļotu un samērīgu PVA izmaksu un peļņas apmēru, Komisija paļāvās uz jaunākajiem pieejamajiem finanšu datiem, ko sniedza uzņēmums Sylvamo Ltda. (97) (par 2021. finanšu gadu). |
| --- | --- |

(110)

Lai noteiktu neizkropļotu un samērīgu PVA izmaksu un peļņas apmēru, Komisija paļāvās uz jaunākajiem pieejamajiem finanšu datiem, ko sniedza uzņēmums Sylvamo Ltda. (97) (par 2021. finanšu gadu).

Sylvamo Ltda.

97

3.4.2.   Normālās vērtības aprēķins

Normālās vērtības aprēķins

| (111) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica normālo vērtību, pamatojoties uz ražotāja cenu. |
| --- | --- |

(111)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica normālo vērtību, pamatojoties uz ražotāja cenu.

| (112) | Vispirms Komisija noteica neizkropļotās ražošanas izmaksas. Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija paļāvās uz pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju par katra ražošanas faktora (materiālu un darbaspēka) izmantojumu pārskatāmā ražojuma izgatavošanā. |
| --- | --- |

(112)

Vispirms Komisija noteica neizkropļotās ražošanas izmaksas. Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija paļāvās uz pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju par katra ražošanas faktora (materiālu un darbaspēka) izmantojumu pārskatāmā ražojuma izgatavošanā.

| (113) | Pēc neizkropļotu izgatavošanas izmaksu noteikšanas Komisija pievienoja izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas (ieskaitot darbaspēka izmaksas), PVA izmaksas un peļņu, kā norādīts 109. un 110. apsvērumā. Izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju sniegtajiem datiem, savukārt darbaspēka izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no Brazīlijas Ģeogrāfijas un statistikas institūta (98). PVA izmaksas un peļņa tika noteikta, pamatojoties uz uzņēmuma Sylvamo Ltda. finanšu pārskatā norādītajām vērtībām par 2021. gadu reprezentatīvajā valstī, kā ziņots uzņēmuma revidētajos pārskatos (99). Neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām Komisija pieskaitīja šādas pozīcijas:






  — | izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas (ieskaitot netiešās darbaspēka izmaksas), kas kopumā veidoja 27,33 % no izgatavošanas izmaksām, |
| --- | --- | --- |

(113)

Pēc neizkropļotu izgatavošanas izmaksu noteikšanas Komisija pievienoja izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas (ieskaitot darbaspēka izmaksas), PVA izmaksas un peļņu, kā norādīts 109. un 110. apsvērumā. Izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju sniegtajiem datiem, savukārt darbaspēka izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no Brazīlijas Ģeogrāfijas un statistikas institūta (98). PVA izmaksas un peļņa tika noteikta, pamatojoties uz uzņēmuma Sylvamo Ltda. finanšu pārskatā norādītajām vērtībām par 2021. gadu reprezentatīvajā valstī, kā ziņots uzņēmuma revidētajos pārskatos (99). Neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām Komisija pieskaitīja šādas pozīcijas:

98

Sylvamo Ltda.

99

—

izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas (ieskaitot netiešās darbaspēka izmaksas), kas kopumā veidoja 27,33 % no izgatavošanas izmaksām,

| — | PVA un citas izmaksas, kas veidoja 9,27 % no pārdoto preču izmaksām (Costs of Goods Sold, “
  COGS
  ”), un |
| --- | --- |

—

PVA un citas izmaksas, kas veidoja 9,27 % no pārdoto preču izmaksām (Costs of Goods Sold, “
  COGS
  ”), un

Costs of Goods Sold

COGS

| — | peļņa, kas veidoja 20,02 % no COGS. |
| --- | --- |

—

peļņa, kas veidoja 20,02 % no COGS.

COGS

| (114) | Pamatojoties uz to, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu un ņemot vērā nesadarbošanos, Komisija noteica normālo vērtību pārskatāmā ražojuma līmenī, pamatojoties uz ražotāja cenu. Šādi noteiktā normālā vērtība bija 1 247,15 EUR/t. |
| --- | --- |

(114)

Pamatojoties uz to, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu un ņemot vērā nesadarbošanos, Komisija noteica normālo vērtību pārskatāmā ražojuma līmenī, pamatojoties uz ražotāja cenu. Šādi noteiktā normālā vērtība bija 1 247,15 EUR/t.

3.5.   Dempinga turpināšanās iespējamība

Dempinga turpināšanās iespējamība

| (115) | Kā paskaidrots 34. apsvērumā, neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās, un Komisijai bija jāizmanto pieejamā statistiskā informācija, lai noteiktu, vai pastāv dempinga turpināšanās iespējamība. |
| --- | --- |

(115)

Kā paskaidrots 34. apsvērumā, neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās, un Komisijai bija jāizmanto pieejamā statistiskā informācija, lai noteiktu, vai pastāv dempinga turpināšanās iespējamība.

| (116) | Saskaņā ar Eurostat datiem imports no Ķīnas Savienībā bija vien 197 tonnas, kas ir tikai 0,008 % no kopējā patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Komisija konstatēja, ka šie zemie apjomi nenodrošināja pietiekami uzticamu pamatu dempinga analīzes turpināšanai. Tāpēc izmeklēšanā Komisija pievērsa galveno uzmanību dempinga atkārtošanās iespējamībai gadījumā, ja pieļautu pasākumu izbeigšanu. |
| --- | --- |

(116)

Saskaņā ar Eurostat datiem imports no Ķīnas Savienībā bija vien 197 tonnas, kas ir tikai 0,008 % no kopējā patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Komisija konstatēja, ka šie zemie apjomi nenodrošināja pietiekami uzticamu pamatu dempinga analīzes turpināšanai. Tāpēc izmeklēšanā Komisija pievērsa galveno uzmanību dempinga atkārtošanās iespējamībai gadījumā, ja pieļautu pasākumu izbeigšanu.

Eurostat

3.6.   Dempinga atkārtošanās iespējamība

Dempinga atkārtošanās iespējamība

| (117) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un pamatojoties uz informāciju, kas izklāstīta 115. un 116. apsvērumā, Komisija pārbaudīja, vai pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība pasākumu izbeigšanas gadījumā. Analīzes gaitā tika aplūkota krītotā papīra eksporta cena no Ķīnas uz pārējām pasaules valstīm, lai novērtētu Ķīnas eksportētāju praksi citos tirgos, Ķīnas ražošanas jauda un neizmantotā jauda, kā arī Savienības tirgus pievilcība. |
| --- | --- |

(117)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un pamatojoties uz informāciju, kas izklāstīta 115. un 116. apsvērumā, Komisija pārbaudīja, vai pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība pasākumu izbeigšanas gadījumā. Analīzes gaitā tika aplūkota krītotā papīra eksporta cena no Ķīnas uz pārējām pasaules valstīm, lai novērtētu Ķīnas eksportētāju praksi citos tirgos, Ķīnas ražošanas jauda un neizmantotā jauda, kā arī Savienības tirgus pievilcība.

3.6.1.   Eksporta cenu uz trešām valstīm un normālās vērtības salīdzinājums

Eksporta cenu uz trešām valstīm un normālās vērtības salīdzinājums

| (118) | Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija izmantoja pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, lai noteiktu Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm. Jo īpaši Komisija izmantoja datus, kas ietverti pārskatīšanas pieprasījumā, kura pamatā ir Svan Data (100) dati. |
| --- | --- |

(118)

Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija izmantoja pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, lai noteiktu Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm. Jo īpaši Komisija izmantoja datus, kas ietverti pārskatīšanas pieprasījumā, kura pamatā ir Svan Data (100) dati.

Svan Data

100

| (119) | Attiecībā uz Ķīnas eksporta cenām uz trešām valstīm, kas neietilpst ES, pieprasījuma iesniedzējs termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā paskaidroja, ka attiecīgā ražojuma eksports galvenokārt tika veikts ar Ķīnas preču kodu 4810 19, tāpēc Komisija veica salīdzinājumu, balstoties tikai uz šo preces kodu, un izmantoja šos datus kā pieejamos faktus. |
| --- | --- |

(119)

Attiecībā uz Ķīnas eksporta cenām uz trešām valstīm, kas neietilpst ES, pieprasījuma iesniedzējs termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā paskaidroja, ka attiecīgā ražojuma eksports galvenokārt tika veikts ar Ķīnas preču kodu 4810 19, tāpēc Komisija veica salīdzinājumu, balstoties tikai uz šo preces kodu, un izmantoja šos datus kā pieejamos faktus.

| (120) | Lai noteiktu vidējo ražotāja cenu eksportam uz trešām valstīm, Komisija izmantoja franko uz kuģa klāja (FOB) cenu uz trešām valstīm, kā minēts 118. apsvērumā. Vidējā svērtā FOB cena Ķīnas ostu līmenī tika noteikta 781,22 EUR/t apmērā. No šīs cenas Komisija atņēma iekšzemes transporta izmaksas, kas norādītas pārskatīšanas pieprasījumā (101). Pamatojoties uz minēto, tika noteikts, ka ražotāja eksporta cena ir 755,22 EUR/t. |
| --- | --- |

(120)

Lai noteiktu vidējo ražotāja cenu eksportam uz trešām valstīm, Komisija izmantoja franko uz kuģa klāja (FOB) cenu uz trešām valstīm, kā minēts 118. apsvērumā. Vidējā svērtā FOB cena Ķīnas ostu līmenī tika noteikta 781,22 EUR/t apmērā. No šīs cenas Komisija atņēma iekšzemes transporta izmaksas, kas norādītas pārskatīšanas pieprasījumā (101). Pamatojoties uz minēto, tika noteikts, ka ražotāja eksporta cena ir 755,22 EUR/t.

FOB

FOB

101

| (121) | Lai izteiktu starpību starp salikto normālo vērtību un ražotāja eksporta cenu procentos no atbilstošās apdrošināšanas un frakta (CIF) eksporta cenas, Komisija arī aprēķināja CIF līmeņa eksporta cenu no Ķīnas uz trešām valstīm saskaņā ar termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma metodiku. Saskaņā ar šo metodiku jūras pārvadājuma izmaksas, kas pievienotas FOB cenai uz trešām valstīm, tika balstītas uz 2019. gada cenām, jo 2020. gada cenas ietekmēja Covid-19 pandēmija, tāpēc tās netika uzskatītas par reprezentatīvām. Pamatojoties uz minēto, eksporta cena CIF līmenī no Ķīnas uz trešām valstīm tika noteikta 844,22 EUR/t apmērā. |
| --- | --- |

(121)

Lai izteiktu starpību starp salikto normālo vērtību un ražotāja eksporta cenu procentos no atbilstošās apdrošināšanas un frakta (CIF) eksporta cenas, Komisija arī aprēķināja CIF līmeņa eksporta cenu no Ķīnas uz trešām valstīm saskaņā ar termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma metodiku. Saskaņā ar šo metodiku jūras pārvadājuma izmaksas, kas pievienotas FOB cenai uz trešām valstīm, tika balstītas uz 2019. gada cenām, jo 2020. gada cenas ietekmēja Covid-19 pandēmija, tāpēc tās netika uzskatītas par reprezentatīvām. Pamatojoties uz minēto, eksporta cena CIF līmenī no Ķīnas uz trešām valstīm tika noteikta 844,22 EUR/t apmērā.

CIF

CIF

FOB

CIF

| (122) | Tādējādi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā starpība starp ražotāja eksporta cenu un normālo vērtību, kas aprēķināta 3.4.2. iedaļā un izteikta procentos no atbilstošās CIF vērtības, bija 58 %. |
| --- | --- |

(122)

Tādējādi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā starpība starp ražotāja eksporta cenu un normālo vērtību, kas aprēķināta 3.4.2. iedaļā un izteikta procentos no atbilstošās CIF vērtības, bija 58 %.

CIF

3.6.2.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

| (123) | Lai analizētu jautājumus saistībā ar ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu ĶTR, ņemot vērā ĶV un Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanos un citu ticamu datu trūkumu, Komisija paļāvās uz turpmākajos apsvērumos norādīto informāciju, ko pieprasījuma iesniedzēji sniedza pārskatīšanas pieprasījumā, par krītotā papīra un krītotā bezkoksnes papīra ražošanas nozari – plašāko nozari, kurā ietilpst krītotā papīra ražošana. |
| --- | --- |

(123)

Lai analizētu jautājumus saistībā ar ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu ĶTR, ņemot vērā ĶV un Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanos un citu ticamu datu trūkumu, Komisija paļāvās uz turpmākajos apsvērumos norādīto informāciju, ko pieprasījuma iesniedzēji sniedza pārskatīšanas pieprasījumā, par krītotā papīra un krītotā bezkoksnes papīra ražošanas nozari – plašāko nozari, kurā ietilpst krītotā papīra ražošana.

| (124) | Tā kā dati par krītoto bezkoksnes papīru bija vieglāk pieejami, pieprasījuma iesniedzēji tos izmantoja, lai aprēķinātu krītotā papīra daļu ražošanas un jaudas skaitļos. |
| --- | --- |

(124)

Tā kā dati par krītoto bezkoksnes papīru bija vieglāk pieejami, pieprasījuma iesniedzēji tos izmantoja, lai aprēķinātu krītotā papīra daļu ražošanas un jaudas skaitļos.

| (125) | Pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju norādīto informāciju (102), 2021. gadā globālais pieprasījums pēc krītotā bezkoksnes papīra bija aptuveni 17,3 miljoni tonnu un globālā jauda bija aptuveni 20,7 miljoni tonnu. Pieprasījuma iesniedzēji ir aprēķinājuši, ka pieprasījums pēc krītotā papīra pasaulē ir aptuveni 12,1 miljons tonnu, bet ražošanas jauda ir aptuveni 14,5 miljoni tonnu. |
| --- | --- |

(125)

Pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju norādīto informāciju (102), 2021. gadā globālais pieprasījums pēc krītotā bezkoksnes papīra bija aptuveni 17,3 miljoni tonnu un globālā jauda bija aptuveni 20,7 miljoni tonnu. Pieprasījuma iesniedzēji ir aprēķinājuši, ka pieprasījums pēc krītotā papīra pasaulē ir aptuveni 12,1 miljons tonnu, bet ražošanas jauda ir aptuveni 14,5 miljoni tonnu.

102

| (126) | Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju 2021. gadā ES pieprasījums pēc krītotā bezkoksnes papīra bija aptuveni 3,2 miljoni tonnu, savukārt krītotā bezkoksnes papīra ražošanas jauda ES bija apmēram 5 miljoni tonnu. Kā minēts 140. un 154. apsvērumā, Komisija aprēķināja, ka ES pieprasījums pēc krītotā papīra bija aptuveni 2,6 miljoni tonnu un krītotā papīra ražošanas jauda bija nedaudz vairāk par 4 miljoniem tonnu. |
| --- | --- |

(126)

Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju 2021. gadā ES pieprasījums pēc krītotā bezkoksnes papīra bija aptuveni 3,2 miljoni tonnu, savukārt krītotā bezkoksnes papīra ražošanas jauda ES bija apmēram 5 miljoni tonnu. Kā minēts 140. un 154. apsvērumā, Komisija aprēķināja, ka ES pieprasījums pēc krītotā papīra bija aptuveni 2,6 miljoni tonnu un krītotā papīra ražošanas jauda bija nedaudz vairāk par 4 miljoniem tonnu.

| (127) | 2021. gadā Ķīnas krototā bezkoksnes papīra ražošanas jauda bija aptuveni 6,8 miljoni tonnu, bet pieprasījums Ķīnā – 4,7 miljoni tonnu. Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēju aprēķiniem Ķīnas krītotā papīra ražošanas jauda bija 4,8 miljoni tonnu, bet iekšzemes pieprasījums pēc attiecīgā ražojuma – aptuveni 3,3 miljoni tonnu (103). |
| --- | --- |

(127)

2021. gadā Ķīnas krototā bezkoksnes papīra ražošanas jauda bija aptuveni 6,8 miljoni tonnu, bet pieprasījums Ķīnā – 4,7 miljoni tonnu. Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēju aprēķiniem Ķīnas krītotā papīra ražošanas jauda bija 4,8 miljoni tonnu, bet iekšzemes pieprasījums pēc attiecīgā ražojuma – aptuveni 3,3 miljoni tonnu (103).

103

| (128) | Attiecīgi 2021. gadā Ķīnai bija neizmantota krītotā papīra ražošanas jauda (104) vismaz 0,9 miljonu tonnu apmērā un jaudas pārpalikums (105) aptuveni 1,5 miljonu tonnu apmērā, kas atbilst aptuveni 56 % no kopējā krītotā papīra pieprasījuma ES. Aplūkojot krītotā bezkoksnes papīra ražošanu kopumā, Ķīnas jaudas pārpalikums 2021. gadā pārsniedza 2 miljonus tonnu (kas atbilst vairāk nekā 80 % no ES patēriņa). Jaudas pārpalikuma samazināšanās netika novērota (sk. 66. apsvērumu). Līdz ar to var pieņemt, ka, pieļaujot pasākumu izbeigšanu, vēl lielāku neizmantoto jaudu varētu viegli novirzīt no krītotā bezkoksnes papīra ražošanas uz krītotā papīra ražošanu un pārdot iegūtos apjomus Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(128)

Attiecīgi 2021. gadā Ķīnai bija neizmantota krītotā papīra ražošanas jauda (104) vismaz 0,9 miljonu tonnu apmērā un jaudas pārpalikums (105) aptuveni 1,5 miljonu tonnu apmērā, kas atbilst aptuveni 56 % no kopējā krītotā papīra pieprasījuma ES. Aplūkojot krītotā bezkoksnes papīra ražošanu kopumā, Ķīnas jaudas pārpalikums 2021. gadā pārsniedza 2 miljonus tonnu (kas atbilst vairāk nekā 80 % no ES patēriņa). Jaudas pārpalikuma samazināšanās netika novērota (sk. 66. apsvērumu). Līdz ar to var pieņemt, ka, pieļaujot pasākumu izbeigšanu, vēl lielāku neizmantoto jaudu varētu viegli novirzīt no krītotā bezkoksnes papīra ražošanas uz krītotā papīra ražošanu un pārdot iegūtos apjomus Savienības tirgū.

104

105

| (129) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, ko tie varētu izmantot, lai ražotu vēl vairāk krītotā papīra izstrādājumu, un ko varētu eksportēt uz Savienības tirgu pasākumu atcelšanas gadījumā. Komisija arī konstatēja, ka šis eksporta potenciāls varētu palielināties gaidāmā globālā un iekšzemes pieprasījuma samazināšanās dēļ Ķīnas Tautas Republikā atbilstoši notikumu attīstībai pēdējā desmitgadē, kā aprakstīts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 5. iedaļā. |
| --- | --- |

(129)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, ko tie varētu izmantot, lai ražotu vēl vairāk krītotā papīra izstrādājumu, un ko varētu eksportēt uz Savienības tirgu pasākumu atcelšanas gadījumā. Komisija arī konstatēja, ka šis eksporta potenciāls varētu palielināties gaidāmā globālā un iekšzemes pieprasījuma samazināšanās dēļ Ķīnas Tautas Republikā atbilstoši notikumu attīstībai pēdējā desmitgadē, kā aprakstīts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 5. iedaļā.

3.6.3.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (130) | Kā norādīts 124.–127. apsvērumā, izmeklēšana parādīja, ka Savienības pieprasījums pēc krītotā papīra joprojām ir ievērojams. Lai gan Savienības patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās, Savienības tirgus joprojām ir otrs lielākais tirgus pasaulē (otrais pēc Ķīnas tirgus), veidojot aptuveni 20 % no pasaules patēriņa. Turklāt tiek prognozēts, ka iekšzemes pieprasījums Ķīnas Tautas Republikā samazināsies, kas liecina par spēcīgu stimulu Ķīnas ražotājiem atrast alternatīvus tirgus, kuri varētu absorbēt Ķīnas ražošanas jaudas pārpalikumu. |
| --- | --- |

(130)

Kā norādīts 124.–127. apsvērumā, izmeklēšana parādīja, ka Savienības pieprasījums pēc krītotā papīra joprojām ir ievērojams. Lai gan Savienības patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās, Savienības tirgus joprojām ir otrs lielākais tirgus pasaulē (otrais pēc Ķīnas tirgus), veidojot aptuveni 20 % no pasaules patēriņa. Turklāt tiek prognozēts, ka iekšzemes pieprasījums Ķīnas Tautas Republikā samazināsies, kas liecina par spēcīgu stimulu Ķīnas ražotājiem atrast alternatīvus tirgus, kuri varētu absorbēt Ķīnas ražošanas jaudas pārpalikumu.

| (131) | Turklāt vairākas valstis, to vidū Dienvidkoreja, Indija un ASV, ir ieviesušas pasākumus (106) attiecībā uz papīra izstrādājumiem pret Ķīnu, kā minēts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā. |
| --- | --- |

(131)

Turklāt vairākas valstis, to vidū Dienvidkoreja, Indija un ASV, ir ieviesušas pasākumus (106) attiecībā uz papīra izstrādājumiem pret Ķīnu, kā minēts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā.

106

| (132) | Turklāt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem un jo īpaši uz pieprasījumu, Komisija noteica 27 valstis, kurās Ķīnas eksportētāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdeva pārskatāmo ražojumu par cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares mērķa cenām. Ķīnas eksports uz šīm valstīm veidoja aptuveni 10 % no Ķīnas eksporta uz trešām valstīm apjoma ziņā. |
| --- | --- |

(132)

Turklāt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem un jo īpaši uz pieprasījumu, Komisija noteica 27 valstis, kurās Ķīnas eksportētāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdeva pārskatāmo ražojumu par cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares mērķa cenām. Ķīnas eksports uz šīm valstīm veidoja aptuveni 10 % no Ķīnas eksporta uz trešām valstīm apjoma ziņā.

| (133) | Līdz ar to, ņemot vērā konstatēto ievērojamo neizmantoto jaudu, iespēju palielināt neizmantoto jaudu, pārejot no cita veida papīra uz krītotā papīra lietošanu, Ķīnas krītotā papīra ražotāju ierobežoto piekļuvi svarīgiem trešo valstu tirgiem, cenu, par kādu Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu pārdot izstrādājumus Savienības tirgū, kā arī prognozēto iekšzemes patēriņa samazināšanos ĶTR, ir iespējams, ka, pieļaujot pasākumu izbeigšanu, imports par dempinga cenām tiks novirzīts uz Savienību. Tāpēc, pieļaujot pasākumu izbeigšanu, imports par dempinga cenām, visticamāk, nonāks Savienībā lielākos apjomos un par cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(133)

Līdz ar to, ņemot vērā konstatēto ievērojamo neizmantoto jaudu, iespēju palielināt neizmantoto jaudu, pārejot no cita veida papīra uz krītotā papīra lietošanu, Ķīnas krītotā papīra ražotāju ierobežoto piekļuvi svarīgiem trešo valstu tirgiem, cenu, par kādu Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu pārdot izstrādājumus Savienības tirgū, kā arī prognozēto iekšzemes patēriņa samazināšanos ĶTR, ir iespējams, ka, pieļaujot pasākumu izbeigšanu, imports par dempinga cenām tiks novirzīts uz Savienību. Tāpēc, pieļaujot pasākumu izbeigšanu, imports par dempinga cenām, visticamāk, nonāks Savienībā lielākos apjomos un par cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

| (134) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija secināja, ka ir iespējams, ka pasākumu atcelšanas gadījumā ĶTR eksports tiktu novirzīts uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(134)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija secināja, ka ir iespējams, ka pasākumu atcelšanas gadījumā ĶTR eksports tiktu novirzīts uz Savienības tirgu.

3.6.4.   Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību

Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību

| (135) | Ņemot vērā 122. apsvērumā minētos konstatējumus, salīdzinājums starp Ķīnas eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām reprezentatīvās valsts tirgū pārliecinoši norāda uz dempinga atkārtošanās iespējamību. |
| --- | --- |

(135)

Ņemot vērā 122. apsvērumā minētos konstatējumus, salīdzinājums starp Ķīnas eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām reprezentatīvās valsts tirgū pārliecinoši norāda uz dempinga atkārtošanās iespējamību.

| (136) | Turklāt, ņemot vērā ĶTR pieejamo ievērojamo ražošanas jaudu, kā arī neizmantoto jaudu un Savienības tirgus pievilcīgumu eksportam, Komisija secināja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā varētu palielināties ĶTR krītotā papīra eksporta apjoms Savienībā par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(136)

Turklāt, ņemot vērā ĶTR pieejamo ievērojamo ražošanas jaudu, kā arī neizmantoto jaudu un Savienības tirgus pievilcīgumu eksportam, Komisija secināja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā varētu palielināties ĶTR krītotā papīra eksporta apjoms Savienībā par dempinga cenām.

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (137) | Attiecīgajā periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 17 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(137)

Attiecīgajā periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 17 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (138) | Tika noteikts, ka kopējais ražošanas apjoms Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija apmēram 3 700 000 tonnu. Komisija noteica šo skaitli, pamatojoties uz atbildēm, kuras Savienības ražošanas pārstāvji sniedza uz jautājumiem anketā par makroekonomiskajiem datiem. Kā norādīts 14. apsvērumā, trīs iekļaušanai izlasē izvēlētie Savienības ražotāji veidoja aptuveni 41 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(138)

Tika noteikts, ka kopējais ražošanas apjoms Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija apmēram 3 700 000 tonnu. Komisija noteica šo skaitli, pamatojoties uz atbildēm, kuras Savienības ražošanas pārstāvji sniedza uz jautājumiem anketā par makroekonomiskajiem datiem. Kā norādīts 14. apsvērumā, trīs iekļaušanai izlasē izvēlētie Savienības ražotāji veidoja aptuveni 41 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (139) | Komisija noteica Savienības patēriņu, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārstāvju sniegtajām atbildēm uz jautājumiem anketā par makroekonomiskajiem datiem un Eurostat datiem. |
| --- | --- |

(139)

Komisija noteica Savienības patēriņu, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārstāvju sniegtajām atbildēm uz jautājumiem anketā par makroekonomiskajiem datiem un Eurostat datiem.

Eurostat

| (140) | Savienības patēriņa dinamika bija šāda:

  2. tabula


  Patēriņš Savienībā (t) | 2018. g. | 2019. g. | 2020. g. | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā | 3 433 636 | 3 268 584 | 2 453 924 | 2 576 925 |
| Indekss | 100 | 95 | 71 | 75 |
| Avots: | Savienības ražošanas nozares pārstāvju anketa par makroekonomiskajiem datiem un Eurostat dati. |

(140)

Savienības patēriņa dinamika bija šāda:

2. tabula

2. tabula

Patēriņš Savienībā (t)

Patēriņš Savienībā (t)

2018. g.

2019. g.

2020. g.

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Kopējais patēriņš Savienībā

3 433 636

3 268 584

2 453 924

2 576 925

Indekss

100

95

71

75

Avots:

Avots

Savienības ražošanas nozares pārstāvju anketa par makroekonomiskajiem datiem un Eurostat dati.

| (141) | Patēriņš Savienībā 2019. gadā samazinājās par 5 %, kam sekoja turpmāks straujš samazinājums par 24 procentpunktiem 2020. gadā saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu. 2021. gadu iezīmēja neliels pieaugums par 4 procentpunktiem, bet tas nebūt nebija pietiekami, lai atjaunotu pirms krīzes novēroto līmeni, tādējādi Savienības patēriņš attiecīgajā periodā kopumā bija samazinājies par 25 %. Aplūkojot ilgāku tendenci, aplēstais Savienības patēriņš pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par 44 % mazāks nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā konstatētais (4 572 057 tonnas). Patēriņa samazināšanās Savienībā atspoguļo iespiedpapīra pieprasījuma samazināšanos kopumā, ko galvenokārt izraisa digitālo plašsaziņas līdzekļu attīstība, kas aizstāj tradicionālos drukātos plašsaziņas līdzekļus. |
| --- | --- |

(141)

Patēriņš Savienībā 2019. gadā samazinājās par 5 %, kam sekoja turpmāks straujš samazinājums par 24 procentpunktiem 2020. gadā saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu. 2021. gadu iezīmēja neliels pieaugums par 4 procentpunktiem, bet tas nebūt nebija pietiekami, lai atjaunotu pirms krīzes novēroto līmeni, tādējādi Savienības patēriņš attiecīgajā periodā kopumā bija samazinājies par 25 %. Aplūkojot ilgāku tendenci, aplēstais Savienības patēriņš pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par 44 % mazāks nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā konstatētais (4 572 057 tonnas). Patēriņa samazināšanās Savienībā atspoguļo iespiedpapīra pieprasījuma samazināšanos kopumā, ko galvenokārt izraisa digitālo plašsaziņas līdzekļu attīstība, kas aizstāj tradicionālos drukātos plašsaziņas līdzekļus.

4.3.   Imports no attiecīgās valsts

Imports no attiecīgās valsts

4.3.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

| (142) | Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem. Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārstāvju sniegtajām atbildēm uz jautājumiem anketā par makroekonomiskajiem datiem un Eurostat datiem. Eurostat dati iepriekš tika pārbaudīti, ņemot vērā pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

(142)

Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem. Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārstāvju sniegtajām atbildēm uz jautājumiem anketā par makroekonomiskajiem datiem un Eurostat datiem. Eurostat dati iepriekš tika pārbaudīti, ņemot vērā pieejamo informāciju.

Eurostat

Eurostat

Eurostat

| (143) | Eksportētāju, uz kuriem patlaban attiecas maksājumi, importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda dinamika:

  3. tabula


  Importa apjoms (t) un tirgus daļa | 2018. g. | 2019. g. | 2020. g. | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no attiecīgās valsts (t) | 232 | 242 | 127 | 197 |
| Indekss | 100 | 104 | 54 | 85 |
| Tirgus daļa | 0,007  % | 0,007  % | 0,005  % | 0,008  % |
| Indekss | 100 | 109 | 76 | 113 |
| Avots: | Savienības ražošanas nozares pārstāvju anketa par makroekonomiskajiem datiem un Eurostat dati. |

(143)

Eksportētāju, uz kuriem patlaban attiecas maksājumi, importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda dinamika:

3. tabula

3. tabula

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

2018. g.

2019. g.

2020. g.

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Importa apjoms no attiecīgās valsts (t)

232

242

127

197

Indekss

100

104

54

85

Tirgus daļa

0,007  %

0,007  %

0,005  %

0,008  %

Indekss

100

109

76

113

Avots:

Avots

Savienības ražošanas nozares pārstāvju anketa par makroekonomiskajiem datiem un Eurostat dati.

| (144) | Attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR Savienībā bija niecīgs. Faktiski kopš pasākumu noteikšanas sākuma 2011. gadā imports no ĶTR Savienībā ir samazinājies līdz nenozīmīgam līmenim. |
| --- | --- |

(144)

Attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR Savienībā bija niecīgs. Faktiski kopš pasākumu noteikšanas sākuma 2011. gadā imports no ĶTR Savienībā ir samazinājies līdz nenozīmīgam līmenim.

4.3.2.   Cenas importam no attiecīgās valsts

Cenas importam no attiecīgās valsts

| (145) | Kā norādīts apsvērumā iepriekš, ņemot vērā niecīgo krītotā papīra importa apjomu no ĶTR Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, šo pārdošanas apjomu cenas netika uzskatītas par reprezentatīvām, un tās nevarēja izmantot, lai izdarītu secinājumus par cenām importam no ĶTR Savienībā un ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas praksi. |
| --- | --- |

(145)

Kā norādīts apsvērumā iepriekš, ņemot vērā niecīgo krītotā papīra importa apjomu no ĶTR Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, šo pārdošanas apjomu cenas netika uzskatītas par reprezentatīvām, un tās nevarēja izmantot, lai izdarītu secinājumus par cenām importam no ĶTR Savienībā un ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas praksi.

4.4.   Imports no trešām valstīm, kas nav Ķīna

Imports no trešām valstīm, kas nav Ķīna

| (146) | Krītotā papīra imports no trešām valstīm, kas nav Ķīna, galvenokārt nāca no Dienvidkorejas un ASV. |
| --- | --- |

(146)

Krītotā papīra imports no trešām valstīm, kas nav Ķīna, galvenokārt nāca no Dienvidkorejas un ASV.

| (147) | Pārskatāmā ražojuma importa Savienībā (agregētajam) apjomam, kā arī krītotā papīra importa no trešām valstīm tirgus daļai un cenu tendencēm bija šāda dinamika:

  4. tabula


  Imports no trešām valstīm | 2018. g. | 2019. g. | 2020. g. | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (t) | 7 500 | 6 065 | 35 584 | 24 398 |
| Indekss | 100 | 81 | 474 | 325 |
| Tirgus daļa | 0,22  % | 0,19  % | 1,45  % | 0,95  % |
| Indekss | 100 | 85 | 664 | 433 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 832 | 931 | 648 | 685 |
| Indekss | 100 | 112 | 78 | 82 |
| Avots: | Eurostat. |

(147)

Pārskatāmā ražojuma importa Savienībā (agregētajam) apjomam, kā arī krītotā papīra importa no trešām valstīm tirgus daļai un cenu tendencēm bija šāda dinamika:

4. tabula

4. tabula

Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

2018. g.

2019. g.

2020. g.

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Apjoms (t)

7 500

6 065

35 584

24 398

Indekss

100

81

474

325

Tirgus daļa

0,22  %

0,19  %

1,45  %

0,95  %

Indekss

100

85

664

433

Vidējā cena (EUR/t)

832

931

648

685

Indekss

100

112

78

82

Avots:

Avots

Eurostat.

| (148) | Lai gan kopējais importa apjoms Savienībā no valstīm, kas nav ĶTR, attiecīgajā periodā pieauga, tas saglabājās ļoti zemā līmenī, par ko liecina to kopējā tirgus daļa, kas šajā periodā palielinājās no 0,22 % līdz 0,95 %. Šā importa vidējās cenas bija augstākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējās cenas. Tādējādi šis imports no trešām valstīm nav veicinājis kaitējuma situāciju Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(148)

Lai gan kopējais importa apjoms Savienībā no valstīm, kas nav ĶTR, attiecīgajā periodā pieauga, tas saglabājās ļoti zemā līmenī, par ko liecina to kopējā tirgus daļa, kas šajā periodā palielinājās no 0,22 % līdz 0,95 %. Šā importa vidējās cenas bija augstākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējās cenas. Tādējādi šis imports no trešām valstīm nav veicinājis kaitējuma situāciju Eiropas Savienībā.

4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (149) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, novērtējot Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(149)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, novērtējot Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (150) | Lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota 138. apsvērumā minētā atlase. |
| --- | --- |

(150)

Lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota 138. apsvērumā minētā atlase.

| (151) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija novērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem par visiem Savienības ražotājiem, kas ietverti Savienības ražošanas nozares pārstāvju anketā par makroekonomiskajiem datiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas norādīti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika pārbaudīti un atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(151)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija novērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem par visiem Savienības ražotājiem, kas ietverti Savienības ražošanas nozares pārstāvju anketā par makroekonomiskajiem datiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas norādīti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika pārbaudīti un atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

| (152) | Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(152)

Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

| (153) | Savukārt mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, peļņa no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(153)

Savukārt mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, peļņa no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (154) | Savienības ražošanas kopējam apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  5. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2018. g. | 2019. g. | 2020. g. | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (t) | 4 968 337 | 4 582 940 | 3 300 705 | 3 703 442 |
| Indekss | 100 | 92 | 66 | 75 |
| Ražošanas jauda (t) | 5 451 528 | 5 121 138 | 4 595 798 | 4 044 648 |
| Indekss | 100 | 94 | 84 | 74 |
| Jaudas izmantojums | 91,1  % | 89,5  % | 71,8  % | 91,6  % |
| Indekss | 100 | 98 | 79 | 100 |
| Avots: | Savienības ražošanas nozares pārstāvju anketa par makroekonomiskajiem datiem. |

(154)

Savienības ražošanas kopējam apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

5. tabula

5. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2018. g.

2019. g.

2020. g.

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Ražošanas apjoms (t)

4 968 337

4 582 940

3 300 705

3 703 442

Indekss

100

92

66

75

Ražošanas jauda (t)

5 451 528

5 121 138

4 595 798

4 044 648

Indekss

100

94

84

74

Jaudas izmantojums

91,1  %

89,5  %

71,8  %

91,6  %

Indekss

100

98

79

100

Avots:

Avots

Savienības ražošanas nozares pārstāvju anketa par makroekonomiskajiem datiem.

| (155) | Ražošana un ražošanas jauda attiecīgajā periodā ir samazinājusies par attiecīgi 25 % un 26 %. Šis ražošanas un ražošanas jaudas samazinājums ir ilgtermiņa tendence, kas ir saistīta ar nozares pielāgošanos pieprasījuma kritumam mūsu sabiedrības digitalizācijas dēļ. |
| --- | --- |

(155)

Ražošana un ražošanas jauda attiecīgajā periodā ir samazinājusies par attiecīgi 25 % un 26 %. Šis ražošanas un ražošanas jaudas samazinājums ir ilgtermiņa tendence, kas ir saistīta ar nozares pielāgošanos pieprasījuma kritumam mūsu sabiedrības digitalizācijas dēļ.

| (156) | Jau pirms attiecīgā perioda Savienības ražotāji bija veikuši lielus pārstrukturēšanas pasākumus, lai novērstu digitalizācijas radīto strukturālo jaudas pārpalikumu, un šie centieni turpinājās arī attiecīgajā periodā. Ņemot vērā atsevišķu rūpnīcu slēgšanu un citu rūpnīcu pārveidošanu, lai ražotu citus papīra izstrādājumus, nevis krītoto papīru, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā samazināja savu krītotā papīra ražošanas jaudu par aptuveni 1 400 000 tonnu. |
| --- | --- |

(156)

Jau pirms attiecīgā perioda Savienības ražotāji bija veikuši lielus pārstrukturēšanas pasākumus, lai novērstu digitalizācijas radīto strukturālo jaudas pārpalikumu, un šie centieni turpinājās arī attiecīgajā periodā. Ņemot vērā atsevišķu rūpnīcu slēgšanu un citu rūpnīcu pārveidošanu, lai ražotu citus papīra izstrādājumus, nevis krītoto papīru, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā samazināja savu krītotā papīra ražošanas jaudu par aptuveni 1 400 000 tonnu.

| (157) | Nepārtraukti samazinot ražošanas jaudu, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā spēja saglabāt relatīvi stabilu jaudas izmantojumu. Izņēmums bija 2020. gads, kurā jaudas izmantojums bija zemāks, salīdzinot ar iepriekšējiem un turpmākajiem gadiem, galvenokārt ražošanas samazinājuma dēļ pēc 2020. gada Covid-19 uzliesmojuma. |
| --- | --- |

(157)

Nepārtraukti samazinot ražošanas jaudu, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā spēja saglabāt relatīvi stabilu jaudas izmantojumu. Izņēmums bija 2020. gads, kurā jaudas izmantojums bija zemāks, salīdzinot ar iepriekšējiem un turpmākajiem gadiem, galvenokārt ražošanas samazinājuma dēļ pēc 2020. gada Covid-19 uzliesmojuma.

| (158) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka liels jaudas izmantojums ir nozīmīgs faktors papīra ražošanas nozares ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai, ņemot vērā lielos ieguldījumus pamatlīdzekļos un no tiem izrietošo ietekmi uz vidējām ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(158)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka liels jaudas izmantojums ir nozīmīgs faktors papīra ražošanas nozares ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai, ņemot vērā lielos ieguldījumus pamatlīdzekļos un no tiem izrietošo ietekmi uz vidējām ražošanas izmaksām.

4.5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (159) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  6. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa (t) | 2018. g. | 2019. g. | 2020. g. | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t) | 3 425 903 | 3 262 278 | 2 418 213 | 2 552 330 |
| Indekss | 100 | 95 | 71 | 75 |
| Tirgus daļa | 99,8  % | 99,8  % | 98,5  % | 99,0  % |
| Indekss | 100 | 100 | 99 | 99 |
| Avots: | Savienības ražošanas nozares pārstāvju anketa par makroekonomiskajiem datiem un Eurostat dati. |

(159)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

6. tabula

6. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa (t)

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa (t)

2018. g.

2019. g.

2020. g.

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t)

3 425 903

3 262 278

2 418 213

2 552 330

Indekss

100

95

71

75

Tirgus daļa

99,8  %

99,8  %

98,5  %

99,0  %

Indekss

100

100

99

99

Avots:

Avots

Savienības ražošanas nozares pārstāvju anketa par makroekonomiskajiem datiem un Eurostat dati.

| (160) | Attiecīgajā periodā pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 25 %. No 2018. līdz 2019. gadam tas samazinājās par 5 %, bet 2020. gadā Covid-19 pandēmijas dēļ pārdošanas apjomi strauji saruka par papildu 24 procentpunktiem. 2021. gadā tika konstatēts neliels kāpums par 4 procentpunktiem, taču tas nepārsniedza 2018. gadā novēroto pārdošanas apjomu. Pārdošanas apjoma samazināšanās bija saistīta ar sarūkošu pieprasījumu pēc attiecīgā produkta, kas varētu būt saistīts ar mūsu sabiedrības digitalizāciju. |
| --- | --- |

(160)

Attiecīgajā periodā pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 25 %. No 2018. līdz 2019. gadam tas samazinājās par 5 %, bet 2020. gadā Covid-19 pandēmijas dēļ pārdošanas apjomi strauji saruka par papildu 24 procentpunktiem. 2021. gadā tika konstatēts neliels kāpums par 4 procentpunktiem, taču tas nepārsniedza 2018. gadā novēroto pārdošanas apjomu. Pārdošanas apjoma samazināšanās bija saistīta ar sarūkošu pieprasījumu pēc attiecīgā produkta, kas varētu būt saistīts ar mūsu sabiedrības digitalizāciju.

| (161) | Tā kā attiecīgais ražojums gandrīz netika importēts attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saglabājās stabila aptuveni 99 % apmērā. |
| --- | --- |

(161)

Tā kā attiecīgais ražojums gandrīz netika importēts attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saglabājās stabila aptuveni 99 % apmērā.

4.5.2.3.   Izaugsme

| (162) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomi nepieauga. Gluži pretēji – šie ekonomikas rādītāji visai tuvu atbilda Savienības patēriņa lejupējai tendencei. |
| --- | --- |

(162)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomi nepieauga. Gluži pretēji – šie ekonomikas rādītāji visai tuvu atbilda Savienības patēriņa lejupējai tendencei.

4.5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

| (163) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  7. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2018. g. | 2019. g. | 2020. g. | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 6 677 | 6 405 | 5 793 | 5 175 |
| Indekss | 100 | 96 | 87 | 78 |
| Darba ražīgums (t uz darbinieku) | 744 | 716 | 570 | 716 |
| Indekss | 100 | 96 | 77 | 96 |
| Avots: | Savienības ražošanas nozares pārstāvju anketa par makroekonomiskajiem datiem. |

(163)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

7. tabula

7. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2018. g.

2019. g.

2020. g.

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Nodarbināto skaits

6 677

6 405

5 793

5 175

Indekss

100

96

87

78

Darba ražīgums (t uz darbinieku)

744

716

570

716

Indekss

100

96

77

96

Avots:

Avots

Savienības ražošanas nozares pārstāvju anketa par makroekonomiskajiem datiem.

| (164) | Attiecīgajā periodā nodarbināto skaits saruka par 22 %. Šis samazinājums konkrētajā periodā bija vienmērīgs un regulārs. Tas atspoguļo Savienības ražošanas nozares uzsāktos ilgtermiņa pārstrukturēšanas centienus, kas paredzēti, lai risinātu strukturālās jaudas pārpalikuma problēmas, kā skaidrots 156. apsvērumā. |
| --- | --- |

(164)

Attiecīgajā periodā nodarbināto skaits saruka par 22 %. Šis samazinājums konkrētajā periodā bija vienmērīgs un regulārs. Tas atspoguļo Savienības ražošanas nozares uzsāktos ilgtermiņa pārstrukturēšanas centienus, kas paredzēti, lai risinātu strukturālās jaudas pārpalikuma problēmas, kā skaidrots 156. apsvērumā.

| (165) | Būtiskajam darbaspēka sarukumam sekoja līdzīgs ražošanas samazinājums. Tā rezultātā produktivitāte, ko mēra kā izlaidi (tonnās) uz vienu nodarbināto gadā, attiecīgajā periodā uzrādīja tikai nelielu samazinājumu par 4 %. 2020. gadā produktivitāte strauji samazinājās par 19 procentpunktiem Covid-19 pandēmijas izraisītā pēkšņā pieprasījuma krituma dēļ. Attiecīgi 2020. gadā produktivitāte sasniedza zemāko līmeni. |
| --- | --- |

(165)

Būtiskajam darbaspēka sarukumam sekoja līdzīgs ražošanas samazinājums. Tā rezultātā produktivitāte, ko mēra kā izlaidi (tonnās) uz vienu nodarbināto gadā, attiecīgajā periodā uzrādīja tikai nelielu samazinājumu par 4 %. 2020. gadā produktivitāte strauji samazinājās par 19 procentpunktiem Covid-19 pandēmijas izraisītā pēkšņā pieprasījuma krituma dēļ. Attiecīgi 2020. gadā produktivitāte sasniedza zemāko līmeni.

4.5.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (166) | Kā paskaidrots 116. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nebija iespējams pārliecinoši noteikt dempinga starpības apmēru. Tāpēc izmeklēšanā galvenā uzmanība tika pievērsta dempinga atkārtošanās iespējamībai antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā. |
| --- | --- |

(166)

Kā paskaidrots 116. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nebija iespējams pārliecinoši noteikt dempinga starpības apmēru. Tāpēc izmeklēšanā galvenā uzmanība tika pievērsta dempinga atkārtošanās iespējamībai antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā.

| (167) | Iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas laikā Savienības ražošanas nozarē bija manāmas pazīmes, kas liecināja par atgūšanos no iepriekšējā dempinga sekām. Periodā, uz kuru attiecas pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana, šādu atveseļošanās pazīmju nebija, jo Savienības ražošanas nozare saskārās ar sarežģītu situāciju un nepieciešamība veikt pārstrukturēšanu pastiprināja Covid-19 pandēmijas negatīvās sekas. |
| --- | --- |

(167)

Iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas laikā Savienības ražošanas nozarē bija manāmas pazīmes, kas liecināja par atgūšanos no iepriekšējā dempinga sekām. Periodā, uz kuru attiecas pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana, šādu atveseļošanās pazīmju nebija, jo Savienības ražošanas nozare saskārās ar sarežģītu situāciju un nepieciešamība veikt pārstrukturēšanu pastiprināja Covid-19 pandēmijas negatīvās sekas.

4.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.5.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (168) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējā svērtā vienības pārdošanas cena klientiem Savienībā attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

  8. tabula


  Pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas Savienībā (EUR/t) | 2018. g. | 2019. g. | 2020. g. | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā | 654 | 667 | 616 | 650 |
| Indekss | 100 | 102 | 94 | 99 |
| Vienības ražošanas izmaksas | 674 | 662 | 639 | 712 |
| Indekss | 100 | 98 | 95 | 106 |
| Avots: | pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(168)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējā svērtā vienības pārdošanas cena klientiem Savienībā attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

8. tabula

8. tabula

Pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas Savienībā (EUR/t)

Pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas Savienībā (EUR/t)

2018. g.

2019. g.

2020. g.

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā

654

667

616

650

Indekss

100

102

94

99

Vienības ražošanas izmaksas

674

662

639

712

Indekss

100

98

95

106

Avots:

Avots

pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (169) | Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā saglabājās diezgan stabila un samazinājās tikai par 1 %. Pēc neliela pieauguma par 2 % 2019. gadā cenas samazinājās par 8 procentpunktiem 2020. gadā, proti, Covid-19 uzliesmojuma gadā, kad zemāka pieprasījuma dēļ cenas kritās. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā cenas atkal pieauga par 5 procentpunktiem pieprasījuma pieauguma dēļ. |
| --- | --- |

(169)

Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā saglabājās diezgan stabila un samazinājās tikai par 1 %. Pēc neliela pieauguma par 2 % 2019. gadā cenas samazinājās par 8 procentpunktiem 2020. gadā, proti, Covid-19 uzliesmojuma gadā, kad zemāka pieprasījuma dēļ cenas kritās. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā cenas atkal pieauga par 5 procentpunktiem pieprasījuma pieauguma dēļ.

| (170) | Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksas no 2018. līdz 2019. gadam nedaudz samazinājās par 2 %. Turpmāko samazinājumu par 3 procentpunktiem 2020. gadā izraisīja izejvielu un enerģijas cenu kritums. Savukārt 2021. gadā izejvielu un enerģijas cenas ievērojami palielinājās, izraisot ražošanas izmaksu pieaugumu par 11 procentpunktiem, kā rezultātā attiecīgajā periodā tās kopumā paaugstinājās par 6 %. |
| --- | --- |

(170)

Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksas no 2018. līdz 2019. gadam nedaudz samazinājās par 2 %. Turpmāko samazinājumu par 3 procentpunktiem 2020. gadā izraisīja izejvielu un enerģijas cenu kritums. Savukārt 2021. gadā izejvielu un enerģijas cenas ievērojami palielinājās, izraisot ražošanas izmaksu pieaugumu par 11 procentpunktiem, kā rezultātā attiecīgajā periodā tās kopumā paaugstinājās par 6 %.

4.5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (171) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  9. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku | 2018. g. | 2019. g. | 2020. g. | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 72 907 | 72 704 | 68 780 | 76 280 |
| Indekss | 100 | 100 | 94 | 105 |
| Avots: | pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(171)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

9. tabula

9. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

2018. g.

2019. g.

2020. g.

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

72 907

72 704

68 780

76 280

Indekss

100

100

94

105

Avots:

Avots

pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (172) | Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam saglabājās stabilas. 2020. gadā tās samazinājās par 6 %, salīdzinot ar 2019. gadu. Taču tūlīt pēc tam izmaksas pieauga, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedzot līmeni, kas bija par 5 % augstāks nekā 2018. gadā. |
| --- | --- |

(172)

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam saglabājās stabilas. 2020. gadā tās samazinājās par 6 %, salīdzinot ar 2019. gadu. Taču tūlīt pēc tam izmaksas pieauga, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedzot līmeni, kas bija par 5 % augstāks nekā 2018. gadā.

4.5.3.3.   Krājumi

| (173) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  10. tabula


  Krājumi | 2018. g. | 2019. g. | 2020. g. | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 151 882 | 139 168 | 122 377 | 107 146 |
| Indekss | 100 | 92 | 81 | 71 |
| Krājumi perioda beigās, % no ražošanas apjoma | 3,06  % | 3,04  % | 3,71  % | 2,89  % |
| Indekss | 100 | 99 | 121 | 95 |
| Avots: | pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(173)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

10. tabula

10. tabula

Krājumi

Krājumi

2018. g.

2019. g.

2020. g.

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Krājumi perioda beigās (t)

151 882

139 168

122 377

107 146

Indekss

100

92

81

71

Krājumi perioda beigās, % no ražošanas apjoma

3,06  %

3,04  %

3,71  %

2,89  %

Indekss

100

99

121

95

Avots:

Avots

pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (174) | Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās pieauga par 29 % attiecīgajā periodā. Tas atbilst ražošanas un ražošanas jaudas samazinājumam. |
| --- | --- |

(174)

Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās pieauga par 29 % attiecīgajā periodā. Tas atbilst ražošanas un ražošanas jaudas samazinājumam.

| (175) | Novērtējot ražošanas apjomu procentuālā izteiksmē, krājumu līmenis perioda beigās šajā laikposmā svārstījās aptuveni 3 % robežās. |
| --- | --- |

(175)

Novērtējot ražošanas apjomu procentuālā izteiksmē, krājumu līmenis perioda beigās šajā laikposmā svārstījās aptuveni 3 % robežās.

4.5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (176) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un peļņai no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  11. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un peļņa no ieguldījumiem | 2018. g. | 2019. g. | 2020. g. | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | -3,6  % | -0,8  % | -5,6  % | -9,5  % |
| Indekss | - 100 | -24 | - 158 | - 267 |
| Naudas plūsma (EUR) | 53 230 728 | 116 531 955 | 68 541 389 | 30 295 619 |
| Indekss | 100 | 219 | 129 | 57 |
| Ieguldījumi (EUR) | 21 327 970 | 39 328 573 | 20 843 097 | 32 601 304 |
| Indekss | 100 | 184 | 98 | 153 |
| Peļņa no ieguldījumiem | -7,2  % | -1,7  % | -8,7  % | -24,5  % |
| Indekss | - 100 | -23 | - 122 | - 341 |
| Avots: | pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(176)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un peļņai no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

11. tabula

11. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un peļņa no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un peļņa no ieguldījumiem

2018. g.

2019. g.

2020. g.

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

-3,6  %

-0,8  %

-5,6  %

-9,5  %

Indekss

- 100

-24

- 158

- 267

Naudas plūsma (EUR)

53 230 728

116 531 955

68 541 389

30 295 619

Indekss

100

219

129

57

Ieguldījumi (EUR)

21 327 970

39 328 573

20 843 097

32 601 304

Indekss

100

184

98

153

Peļņa no ieguldījumiem

-7,2  %

-1,7  %

-8,7  %

-24,5  %

Indekss

- 100

-23

- 122

- 341

Avots:

Avots

pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (177) | Komisija noteica izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti, izsakot procentos no pārdošanas apgrozījuma neto pirmsnodokļu peļņu, kas gūta no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā. Visu attiecīgo periodu Savienības ražošanas nozare strādāja ar zaudējumiem. Tiek norādīts, ka sākotnējā izmeklēšanā nozares mērķa peļņa bija noteikta 8 % apmērā (107). Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās no -3,6 % līdz -9,5 %. 2019. gads bija salīdzinoši labākais gads, kad Savienības ražošanas nozares rentabilitāte sasniedza -0,8 %, pateicoties zemāku ražošanas izmaksu un augstu pārdošanas cenu kombinācijai. 2020. gadā rentabilitāte strauji nokritās līdz -5,6 %, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinot samazināties līdz -9,5 %. |
| --- | --- |

(177)

Komisija noteica izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti, izsakot procentos no pārdošanas apgrozījuma neto pirmsnodokļu peļņu, kas gūta no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā. Visu attiecīgo periodu Savienības ražošanas nozare strādāja ar zaudējumiem. Tiek norādīts, ka sākotnējā izmeklēšanā nozares mērķa peļņa bija noteikta 8 % apmērā (107). Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās no -3,6 % līdz -9,5 %. 2019. gads bija salīdzinoši labākais gads, kad Savienības ražošanas nozares rentabilitāte sasniedza -0,8 %, pateicoties zemāku ražošanas izmaksu un augstu pārdošanas cenu kombinācijai. 2020. gadā rentabilitāte strauji nokritās līdz -5,6 %, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinot samazināties līdz -9,5 %.

107

| (178) | Neto naudas plūsma liecina par Savienības ražotāju spēju pašfinansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā naudas plūsma bija pozitīva, un tās tendence lielā mērā atspoguļoja rentabilitātes dinamiku, 2019. gadam kļūstot par vislabvēlīgāko gadu. |
| --- | --- |

(178)

Neto naudas plūsma liecina par Savienības ražotāju spēju pašfinansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā naudas plūsma bija pozitīva, un tās tendence lielā mērā atspoguļoja rentabilitātes dinamiku, 2019. gadam kļūstot par vislabvēlīgāko gadu.

| (179) | Ņemot vērā kritumu pieprasījumā pēc krītotā papīra attiecīgajā periodā gan Savienībā, gan ārvalstīs, Savienības ražošanas nozare neieguldīja līdzekļus jaunas jaudas nodrošināšanā. Veiktie ieguldījumi bija vērsti uz uzturēšanu, kapitāla aizstāšanu, energoefektivitātes uzlabošanu un pasākumiem ar mērķi veikt pārstrukturēšanu un nodrošināt atbilstību vides aizsardzības standartiem. |
| --- | --- |

(179)

Ņemot vērā kritumu pieprasījumā pēc krītotā papīra attiecīgajā periodā gan Savienībā, gan ārvalstīs, Savienības ražošanas nozare neieguldīja līdzekļus jaunas jaudas nodrošināšanā. Veiktie ieguldījumi bija vērsti uz uzturēšanu, kapitāla aizstāšanu, energoefektivitātes uzlabošanu un pasākumiem ar mērķi veikt pārstrukturēšanu un nodrošināt atbilstību vides aizsardzības standartiem.

| (180) | Peļņa no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Attiecīgajā periodā tā attīstījās līdzīgi peļņai. |
| --- | --- |

(180)

Peļņa no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Attiecīgajā periodā tā attīstījās līdzīgi peļņai.

| (181) | Ņemot vērā esošā parāda izmaksas, Savienības ražošanas nozares rentabilitāti un nepārtraukti sarūkošo pieprasījumu pēc krītotā papīra, Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu joprojām bija ierobežota attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(181)

Ņemot vērā esošā parāda izmaksas, Savienības ražošanas nozares rentabilitāti un nepārtraukti sarūkošo pieprasījumu pēc krītotā papīra, Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu joprojām bija ierobežota attiecīgajā periodā.

4.6.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (182) | Attiecīgajā periodā kaitējuma rādītāji atspoguļoja negatīvu ainu. Samazinājās gan ražošanas jauda, gan ražošanas apjoms, kā arī pārdošanas apjoms un nodarbinātība. Peļņa un ienākums no ieguldījumiem visā attiecīgajā periodā bija negatīvā līmenī, un 2020. un 2021. gads bija perioda sliktākie gadi. |
| --- | --- |

(182)

Attiecīgajā periodā kaitējuma rādītāji atspoguļoja negatīvu ainu. Samazinājās gan ražošanas jauda, gan ražošanas apjoms, kā arī pārdošanas apjoms un nodarbinātība. Peļņa un ienākums no ieguldījumiem visā attiecīgajā periodā bija negatīvā līmenī, un 2020. un 2021. gads bija perioda sliktākie gadi.

| (183) | Negatīvās tendences, kas saistītas ar ražošanas un pārdošanas apjomiem, skaidrojamas ar pastāvīgo krītotā papīra pieprasījuma samazināšanos gan Savienībā, gan ārvalstīs – šā iemesla dēļ Savienības ražošanas nozarei bija jāturpina pārstrukturēšana, tai skaitā jāslēdz atsevišķas papīrfabrikas un citas jāpielāgo atšķirīgu papīra veidu ražošanai. |
| --- | --- |

(183)

Negatīvās tendences, kas saistītas ar ražošanas un pārdošanas apjomiem, skaidrojamas ar pastāvīgo krītotā papīra pieprasījuma samazināšanos gan Savienībā, gan ārvalstīs – šā iemesla dēļ Savienības ražošanas nozarei bija jāturpina pārstrukturēšana, tai skaitā jāslēdz atsevišķas papīrfabrikas un citas jāpielāgo atšķirīgu papīra veidu ražošanai.

| (184) | Paredzams, ka nākotnē pieprasījums pēc krītotā papīra samazināsies un Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām būs sarežģīts, jo turpmāk būs jāsamazina gan ražošana, gan ražošanas jauda. |
| --- | --- |

(184)

Paredzams, ka nākotnē pieprasījums pēc krītotā papīra samazināsies un Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām būs sarežģīts, jo turpmāk būs jāsamazina gan ražošana, gan ražošanas jauda.

| (185) | Spēkā esošie pasākumi nodrošināja Savienības ražošanas nozares aizsardzību, ļaujot tai saglabāt lielu tirgus daļu attiecīgajā periodā. Tomēr Savienības ražošanas nozare nespēja pietiekami paaugstināt krītotā papīra cenas virs izmaksu segšanas līmeņa, lai gūtu peļņu. To 2018.–2019. gadā izraisīja izejvielu (īpaši celulozes) cenu kāpums un grūtības pārnest pieaugošās cenas uz Savienības ražošanas nozares klientiem. 2020. gadā Savienības ražošanas nozari skāra ar Covid-19 pandēmiju saistītais pieprasījuma un cenu kritums, un tā cieta ievērojamus zaudējumus. 2021. gadu raksturoja izejvielu un enerģijas cenu kāpums, kas izraisīja ražošanas izmaksu pieaugumu par 11 % un turpmāku rādītāju pasliktināšanos. Turklāt visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei bija jāpārstrukturē savas darbības, un attiecīgajā periodā ražošanas jauda tika samazināta par 26 %. Tas radīja papildu izmaksas. |
| --- | --- |

(185)

Spēkā esošie pasākumi nodrošināja Savienības ražošanas nozares aizsardzību, ļaujot tai saglabāt lielu tirgus daļu attiecīgajā periodā. Tomēr Savienības ražošanas nozare nespēja pietiekami paaugstināt krītotā papīra cenas virs izmaksu segšanas līmeņa, lai gūtu peļņu. To 2018.–2019. gadā izraisīja izejvielu (īpaši celulozes) cenu kāpums un grūtības pārnest pieaugošās cenas uz Savienības ražošanas nozares klientiem. 2020. gadā Savienības ražošanas nozari skāra ar Covid-19 pandēmiju saistītais pieprasījuma un cenu kritums, un tā cieta ievērojamus zaudējumus. 2021. gadu raksturoja izejvielu un enerģijas cenu kāpums, kas izraisīja ražošanas izmaksu pieaugumu par 11 % un turpmāku rādītāju pasliktināšanos. Turklāt visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei bija jāpārstrukturē savas darbības, un attiecīgajā periodā ražošanas jauda tika samazināta par 26 %. Tas radīja papildu izmaksas.

| (186) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Tomēr šajā periodā novēroto kaitējumu Savienības ražošanas nozarei nevarēja izraisīt imports par dempinga cenām no ĶTR tā ļoti ierobežotā apjoma dēļ. To galvenokārt izraisīja pieprasījuma pēc krītotā papīra samazināšanās un ar to saistītās augstās pārstrukturēšanas izmaksas – šie abi aspekti būtiski ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. |
| --- | --- |

(186)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Tomēr šajā periodā novēroto kaitējumu Savienības ražošanas nozarei nevarēja izraisīt imports par dempinga cenām no ĶTR tā ļoti ierobežotā apjoma dēļ. To galvenokārt izraisīja pieprasījuma pēc krītotā papīra samazināšanās un ar to saistītās augstās pārstrukturēšanas izmaksas – šie abi aspekti būtiski ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.

5.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (187) | Komisija 186. apsvērumā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir nodarīts būtisks kaitējums. Komisija 186. apsvērumā arī secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā novēroto kaitējumu Savienības ražošanas nozarei nevarēja būt izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR tā ļoti ierobežotā apjoma dēļ. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai, pieļaujot pašreizējo pasākumu izbeigšanu, pastāvētu tāda kaitējuma atkārtošanās iespējamība, kuru sākotnēji izraisīja imports par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(187)

Komisija 186. apsvērumā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir nodarīts būtisks kaitējums. Komisija 186. apsvērumā arī secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā novēroto kaitējumu Savienības ražošanas nozarei nevarēja būt izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR tā ļoti ierobežotā apjoma dēļ. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai, pieļaujot pašreizējo pasākumu izbeigšanu, pastāvētu tāda kaitējuma atkārtošanās iespējamība, kuru sākotnēji izraisīja imports par dempinga cenām no ĶTR.

| (188) | Kā minēts 130. apsvērumā, Savienības tirgus ir lielākais krītotā papīra tirgus pasaulē. Pateicoties šī tirgus kopējam apmēram un lieliem krītotā papīra pircējiem šajā tirgū, tas tik tiešām ir ļoti pievilcīgs Ķīnas krītotā papīra ražotājiem, tāpēc ka tik lieli piegādes apjomi ļautu tiem izmantot vairāk pašlaik neizmantotās ražošanas jaudas, kas savukārt samazinātu šo ražotāju vienības ražošanas izmaksas. Attiecīgi pasākumu atcelšanas gadījumā, ņemot vērā ekonomiskos ieguvumus, ko nodrošinātu ĶTR neizmantotās ražošanas jaudas izmantošana, iespējams, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji piedāvātu krītoto papīru Savienības tirgū par dempinga cenām, radot spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām un rentabilitāti. |
| --- | --- |

(188)

Kā minēts 130. apsvērumā, Savienības tirgus ir lielākais krītotā papīra tirgus pasaulē. Pateicoties šī tirgus kopējam apmēram un lieliem krītotā papīra pircējiem šajā tirgū, tas tik tiešām ir ļoti pievilcīgs Ķīnas krītotā papīra ražotājiem, tāpēc ka tik lieli piegādes apjomi ļautu tiem izmantot vairāk pašlaik neizmantotās ražošanas jaudas, kas savukārt samazinātu šo ražotāju vienības ražošanas izmaksas. Attiecīgi pasākumu atcelšanas gadījumā, ņemot vērā ekonomiskos ieguvumus, ko nodrošinātu ĶTR neizmantotās ražošanas jaudas izmantošana, iespējams, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji piedāvātu krītoto papīru Savienības tirgū par dempinga cenām, radot spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām un rentabilitāti.

| (189) | Komisija arī analizēja Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas praksi trešo valstu tirgos, lai noteiktu cenu ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, ja tiktu pieļauta pasākumu izbeigšana. |
| --- | --- |

(189)

Komisija arī analizēja Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas praksi trešo valstu tirgos, lai noteiktu cenu ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, ja tiktu pieļauta pasākumu izbeigšana.

| (190) | Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus, lai noteiktu Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm. Šim nolūkam 119. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ tika izmantoti pārskatīšanas pieprasījumā ietvertie dati, balstoties uz Svan Data (108) sniegto informāciju, jo īpaši Ķīnas eksporta dati saistībā ar preces kodu 4810 19. |
| --- | --- |

(190)

Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus, lai noteiktu Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm. Šim nolūkam 119. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ tika izmantoti pārskatīšanas pieprasījumā ietvertie dati, balstoties uz Svan Data (108) sniegto informāciju, jo īpaši Ķīnas eksporta dati saistībā ar preces kodu 4810 19.

Svan Data

108

| (191) | Salīdzināšanas nolūkos Komisija noteica šādas cenas:






  — | vidējā svērtā pārdošanas cena, ko Savienības ražošanas nozare iekasē no nesaistītiem klientiem Savienībā un kas koriģēta atbilstīgi ražotāja cenām – 661 EUR/t (109), |
| --- | --- | --- |

(191)

Salīdzināšanas nolūkos Komisija noteica šādas cenas:

—

vidējā svērtā pārdošanas cena, ko Savienības ražošanas nozare iekasē no nesaistītiem klientiem Savienībā un kas koriģēta atbilstīgi ražotāja cenām – 661 EUR/t (109),

109

| — | ES mērķa cena – 774 EUR/t (110), un |
| --- | --- |

—

ES mērķa cena – 774 EUR/t (110), un

110

| — | Ķīnas eksporta cenas, ko pieprasījuma iesniedzējs norādījis pieprasījumā, aptverot periodu, kas atbilst pārskatīšanas izmeklēšanas periodam, un norādot koriģētas jūras pārvadājumu izmaksas (111), lai iegūtu iespējamo ES cenu pēc izkraušanas (112). |
| --- | --- |

—

Ķīnas eksporta cenas, ko pieprasījuma iesniedzējs norādījis pieprasījumā, aptverot periodu, kas atbilst pārskatīšanas izmeklēšanas periodam, un norādot koriģētas jūras pārvadājumu izmaksas (111), lai iegūtu iespējamo ES cenu pēc izkraušanas (112).

111

112

| (192) | Pirmkārt, Komisija salīdzināja Savienības ražošanas nozares vidējo svērto pārdošanas cenu, kas tika iekasēta no nesaistītiem klientiem Savienībā un ir koriģēta atbilstīgi ražotāja cenām, ar Ķīnas eksporta cenām uz trešām valstīm, kas neietilpst Savienībā un ir koriģētas atbilstoši Savienības cenai pēc izkraušanas PIP laikā. Cenu salīdzinājums, kas balstīts uz 191. apsvērumā sniegtajiem datiem, parādīja, ka eksporta cenas uz 8 trešām valstīm bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Šis eksports veidoja aptuveni 1 % no Ķīnas eksporta apjoma. Šis nelielais rādītājs ir saistīts ar pazeminātajām krītotā papīra cenām Savienībā. |
| --- | --- |

(192)

Pirmkārt, Komisija salīdzināja Savienības ražošanas nozares vidējo svērto pārdošanas cenu, kas tika iekasēta no nesaistītiem klientiem Savienībā un ir koriģēta atbilstīgi ražotāja cenām, ar Ķīnas eksporta cenām uz trešām valstīm, kas neietilpst Savienībā un ir koriģētas atbilstoši Savienības cenai pēc izkraušanas PIP laikā. Cenu salīdzinājums, kas balstīts uz 191. apsvērumā sniegtajiem datiem, parādīja, ka eksporta cenas uz 8 trešām valstīm bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Šis eksports veidoja aptuveni 1 % no Ķīnas eksporta apjoma. Šis nelielais rādītājs ir saistīts ar pazeminātajām krītotā papīra cenām Savienībā.

| (193) | Otrkārt, Komisija arī analizēja, vai Ķīnas svērtās eksporta cenas uz trešām valstīm, kas neietilpst Savienībā, pielāgotas Savienības cenai pēc izkraušanas, ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares mērķa cenu PIP laikā. Ņemot vērā Ķīnas eksportētāju nesadarbošanos, Komisija savu analīzi balstīja uz datiem, kas ietverti termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā. Analīzē tika noteiktas 27 trešās valstis, kurās Ķīnas ražotāji eksportētāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdeva attiecīgo ražojumu par cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējo mērķa cenu. Ķīnas eksports uz šīm valstīm veidoja aptuveni 10 % no kopējā Ķīnas eksporta apjoma uz citām trešām valstīm. Turklāt, kā norādīts 131. apsvērumā, lielo trešo valstu tirgiem ir ierobežota piekļuve eksportam no Ķīnas to spēkā esošo nodokļu dēļ. |
| --- | --- |

(193)

Otrkārt, Komisija arī analizēja, vai Ķīnas svērtās eksporta cenas uz trešām valstīm, kas neietilpst Savienībā, pielāgotas Savienības cenai pēc izkraušanas, ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares mērķa cenu PIP laikā. Ņemot vērā Ķīnas eksportētāju nesadarbošanos, Komisija savu analīzi balstīja uz datiem, kas ietverti termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā. Analīzē tika noteiktas 27 trešās valstis, kurās Ķīnas ražotāji eksportētāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdeva attiecīgo ražojumu par cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējo mērķa cenu. Ķīnas eksports uz šīm valstīm veidoja aptuveni 10 % no kopējā Ķīnas eksporta apjoma uz citām trešām valstīm. Turklāt, kā norādīts 131. apsvērumā, lielo trešo valstu tirgiem ir ierobežota piekļuve eksportam no Ķīnas to spēkā esošo nodokļu dēļ.

| (194) | Visbeidzot, analīze, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, parādīja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji varēja pārdot par cenām, kas bija zemākas par Savienības mērķa cenu. Ņemot vērā ievērojamo neizmantoto jaudu Ķīnā, tika arī norādīts, ka būtu iespējams saražot lielus krītotā papīra apjomus, lai pārdotu tos ES tirgū. Tādējādi Komisija secināja, ka, pieļaujot pasākumu izbeigšanu, Ķīnas eksportētāji varētu izdarīt ievērojamu cenu spiedienu un tādējādi radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(194)

Visbeidzot, analīze, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, parādīja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji varēja pārdot par cenām, kas bija zemākas par Savienības mērķa cenu. Ņemot vērā ievērojamo neizmantoto jaudu Ķīnā, tika arī norādīts, ka būtu iespējams saražot lielus krītotā papīra apjomus, lai pārdotu tos ES tirgū. Tādējādi Komisija secināja, ka, pieļaujot pasākumu izbeigšanu, Ķīnas eksportētāji varētu izdarīt ievērojamu cenu spiedienu un tādējādi radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (195) | Izmeklēšana arī liecināja (sk. 182.–186. apsvērumu), ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts kaitējums un tā ir neaizsargāta. Tika arī norādīts, ka nozarē pašlaik notiek pārstrukturēšana, par ko liecina ražošanas jaudas samazināšanās attiecīgajā periodā, un atsevišķi uzņēmumi pārveidoja dažas no savām ražošanas līnijām, lai ražotu cita veida papīru. |
| --- | --- |

(195)

Izmeklēšana arī liecināja (sk. 182.–186. apsvērumu), ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts kaitējums un tā ir neaizsargāta. Tika arī norādīts, ka nozarē pašlaik notiek pārstrukturēšana, par ko liecina ražošanas jaudas samazināšanās attiecīgajā periodā, un atsevišķi uzņēmumi pārveidoja dažas no savām ražošanas līnijām, lai ražotu cita veida papīru.

| (196) | Izmeklēšana ir arī apliecinājusi sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus, ka liels jaudas izmantojums ir nozīmīgs faktors papīra ražotāju ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai, jo ražošanas process ir kapitālietilpīgs. Jebkura importa par dempinga cenām atkārtošanās un no tā izrietošais cenu spiediens liegtu Savienības ražošanas nozarei naudas plūsmu, kas nepieciešama, lai finansētu pārstrukturēšanas centienus pielāgoties sarūkošajam pasaules pieprasījumam pēc krītotā papīra. Tas arī vājinātu iepriekšējo pārstrukturēšanas centienu pozitīvo ietekmi un izraisītu visu kaitējuma rādītāju turpmāku pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(196)

Izmeklēšana ir arī apliecinājusi sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus, ka liels jaudas izmantojums ir nozīmīgs faktors papīra ražotāju ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai, jo ražošanas process ir kapitālietilpīgs. Jebkura importa par dempinga cenām atkārtošanās un no tā izrietošais cenu spiediens liegtu Savienības ražošanas nozarei naudas plūsmu, kas nepieciešama, lai finansētu pārstrukturēšanas centienus pielāgoties sarūkošajam pasaules pieprasījumam pēc krītotā papīra. Tas arī vājinātu iepriekšējo pārstrukturēšanas centienu pozitīvo ietekmi un izraisītu visu kaitējuma rādītāju turpmāku pasliktināšanos.

| (197) | Tādējādi tiek secināts, ka pasākumu neesamības gadījumā, visticamāk, ievērojami pieaugtu imports par dempinga cenām no ĶTR, kas nodara kaitējumu, kā arī varētu atkārtoties būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(197)

Tādējādi tiek secināts, ka pasākumu neesamības gadījumā, visticamāk, ievērojami pieaugtu imports par dempinga cenām no ĶTR, kas nodara kaitējumu, kā arī varētu atkārtoties būtisks kaitējums.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (198) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu skaidrā pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, nesaistītu importētāju, tirgotāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(198)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu skaidrā pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, nesaistītu importētāju, tirgotāju un lietotāju intereses.

6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (199) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums un tā ir neaizsargātā situācijā. Problēmas, ko rada nepārtraukti sarūkošais pieprasījums pēc krītotā papīra, radīs nepieciešamību turpināt pārstrukturēšanas plānu īstenošanu, ieskaitot papīrfabriku slēgšanu un atsevišķu papīrfabriku pārveidošanu citu veidu papīra ražošanai. |
| --- | --- |

(199)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums un tā ir neaizsargātā situācijā. Problēmas, ko rada nepārtraukti sarūkošais pieprasījums pēc krītotā papīra, radīs nepieciešamību turpināt pārstrukturēšanas plānu īstenošanu, ieskaitot papīrfabriku slēgšanu un atsevišķu papīrfabriku pārveidošanu citu veidu papīra ražošanai.

| (200) | Importa par dempinga cenām no ĶTR radītā cenu spiediena ietekmē Savienības ražošanas nozare nespētu panākt, ka krītotā papīra cenas pārsniedz izmaksu segšanas līmeni, un gūt vajadzīgos ienākumus, lai finansētu pārstrukturēšanas pasākumus un pielāgotos problēmām, ko rada nepārtraukti sarūkošais pieprasījums pēc krītotā papīra. |
| --- | --- |

(200)

Importa par dempinga cenām no ĶTR radītā cenu spiediena ietekmē Savienības ražošanas nozare nespētu panākt, ka krītotā papīra cenas pārsniedz izmaksu segšanas līmeni, un gūt vajadzīgos ienākumus, lai finansētu pārstrukturēšanas pasākumus un pielāgotos problēmām, ko rada nepārtraukti sarūkošais pieprasījums pēc krītotā papīra.

| (201) | Uz šā pamata Komisija secināja, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(201)

Uz šā pamata Komisija secināja, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

6.2.   Nesaistītu importētāju un tirgotāju intereses

Nesaistītu importētāju un tirgotāju intereses

| (202) | Nesaistītie importētāji un tirgotāji nesadarbojās. Pamatojoties uz faktu, ka attiecīgajā periodā gandrīz nemaz netika veikts krītotā papīra imports no ĶTR, Komisija secināja, ka attiecīgā ražojuma imports nav būtiska nesaistītu importētāju un tirgotāju darījumdarbības daļa un ka nekādi faktori neliecina par to, ka pasākumu saglabāšanas gadījumā tie tiktu nesamērīgi ietekmēti. |
| --- | --- |

(202)

Nesaistītie importētāji un tirgotāji nesadarbojās. Pamatojoties uz faktu, ka attiecīgajā periodā gandrīz nemaz netika veikts krītotā papīra imports no ĶTR, Komisija secināja, ka attiecīgā ražojuma imports nav būtiska nesaistītu importētāju un tirgotāju darījumdarbības daļa un ka nekādi faktori neliecina par to, ka pasākumu saglabāšanas gadījumā tie tiktu nesamērīgi ietekmēti.

6.3.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (203) | Neviens atsevišķs lietotājs nesadarbojās un neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(203)

Neviens atsevišķs lietotājs nesadarbojās un neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

| (204) | Komisija saņēma divus rakstiskus iesniegumus – vienu no Unitedprint.com, krītotā papīra patērētāja Savienībā, un vienu no poligrāfijas nozares asociācijas Intergraf (113) (kuru atbalsta Nīderlandes Karaliskā poligrāfijas un saistīto nozaru asociācija). |
| --- | --- |

(204)

Komisija saņēma divus rakstiskus iesniegumus – vienu no Unitedprint.com, krītotā papīra patērētāja Savienībā, un vienu no poligrāfijas nozares asociācijas Intergraf (113) (kuru atbalsta Nīderlandes Karaliskā poligrāfijas un saistīto nozaru asociācija).

Unitedprint.com

Intergraf

113

| (205) | Asociācijas Intergraf iesniegumā bija paskaidrots, ka Savienības poligrāfijas nozari negatīvi ietekmēja drukāto plašsaziņas līdzekļu aizstāšana ar digitālajiem plašsaziņas līdzekļiem, kā arī drukāto izstrādājumu milzīgais importa apjoms, jo īpaši no ĶTR. Saskaņā ar Intergraf norādīto informāciju antidempinga un antisubsīdiju pasākumi grauj Savienības poligrāfijas uzņēmumu konkurētspēju, kas netiek aizsargāta ar līdzīgiem tirdzniecības pasākumiem, kā arī tiem jāievēro stingri vides standarti. |
| --- | --- |

(205)

Asociācijas Intergraf iesniegumā bija paskaidrots, ka Savienības poligrāfijas nozari negatīvi ietekmēja drukāto plašsaziņas līdzekļu aizstāšana ar digitālajiem plašsaziņas līdzekļiem, kā arī drukāto izstrādājumu milzīgais importa apjoms, jo īpaši no ĶTR. Saskaņā ar Intergraf norādīto informāciju antidempinga un antisubsīdiju pasākumi grauj Savienības poligrāfijas uzņēmumu konkurētspēju, kas netiek aizsargāta ar līdzīgiem tirdzniecības pasākumiem, kā arī tiem jāievēro stingri vides standarti.

Intergraf

Intergraf

| (206) | Asociācija Intergraf apgalvoja, ka no Ķīnas uz ES ik gadu tiek eksportēts apdrukāts papīrs vairāk nekā 700 miljonu EUR vērtībā. Tas aptver plašu iespiedmateriālu klāstu, kas nav drukāti uz krītotā papīra. Balstoties uz pieejamo informāciju, Komisija nevarēja novērtēt, kāda daļa no ražojumiem, kas ir importēti no ĶTR, ir drukāta uz krītotā papīra un kāda daļa – uz cita veida papīra. |
| --- | --- |

(206)

Asociācija Intergraf apgalvoja, ka no Ķīnas uz ES ik gadu tiek eksportēts apdrukāts papīrs vairāk nekā 700 miljonu EUR vērtībā. Tas aptver plašu iespiedmateriālu klāstu, kas nav drukāti uz krītotā papīra. Balstoties uz pieejamo informāciju, Komisija nevarēja novērtēt, kāda daļa no ražojumiem, kas ir importēti no ĶTR, ir drukāta uz krītotā papīra un kāda daļa – uz cita veida papīra.

Intergraf

| (207) | Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka lielākā daļa uz krītotā papīra drukāto ražojumu ir atkarīgi no termiņiem, piemēram, žurnāli, brošūras, tiešā pasta sūtījumi un ielikumi, un transportēšanai nepieciešamā laika dēļ maz iespējama to importēšana no ĶTR. Informācija, ko šīs pārskatīšanas ietvaros sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, apstiprina, ka sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi joprojām ir derīgi. |
| --- | --- |

(207)

Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka lielākā daļa uz krītotā papīra drukāto ražojumu ir atkarīgi no termiņiem, piemēram, žurnāli, brošūras, tiešā pasta sūtījumi un ielikumi, un transportēšanai nepieciešamā laika dēļ maz iespējama to importēšana no ĶTR. Informācija, ko šīs pārskatīšanas ietvaros sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, apstiprina, ka sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi joprojām ir derīgi.

| (208) | Komisija attiecīgi secināja, ka, lai gan ir iespējams, ka atsevišķi drukātie materiāli tiek drukāti uz krītotā papīra ārpus Savienības antidempinga un kompensācijas maksājumu dēļ, to ietekme uz Savienības poligrāfijas nozares ekonomisko situāciju ir ierobežota. |
| --- | --- |

(208)

Komisija attiecīgi secināja, ka, lai gan ir iespējams, ka atsevišķi drukātie materiāli tiek drukāti uz krītotā papīra ārpus Savienības antidempinga un kompensācijas maksājumu dēļ, to ietekme uz Savienības poligrāfijas nozares ekonomisko situāciju ir ierobežota.

| (209) | Asociācija Intergraf arī norādīja uz krītotā papīra piegādes deficītu un lielu cenu pieaugumu, jo īpaši kopš 2021. gada vidus. Tas tika atzīmēts arī Unitedprint.com iesniegumā. Izmantojot sniegto informāciju, Komisija nevarēja novērtēt attiecīgos piedāvājuma un pieprasījuma apjomus un līdz ar to iespējamo tirgus nelīdzsvarotību. Komisija arī nevarēja izvērtēt, vai minēto cenu pieaugumu varētu pārnest uz nozares klientiem vai nē. Komisija arī norādīja, ka 2021. gadā pēc Covid-19 pandēmijas iestāšanās vairākos izejvielu tirgos bija vērojams izejvielu trūkums. |
| --- | --- |

(209)

Asociācija Intergraf arī norādīja uz krītotā papīra piegādes deficītu un lielu cenu pieaugumu, jo īpaši kopš 2021. gada vidus. Tas tika atzīmēts arī Unitedprint.com iesniegumā. Izmantojot sniegto informāciju, Komisija nevarēja novērtēt attiecīgos piedāvājuma un pieprasījuma apjomus un līdz ar to iespējamo tirgus nelīdzsvarotību. Komisija arī nevarēja izvērtēt, vai minēto cenu pieaugumu varētu pārnest uz nozares klientiem vai nē. Komisija arī norādīja, ka 2021. gadā pēc Covid-19 pandēmijas iestāšanās vairākos izejvielu tirgos bija vērojams izejvielu trūkums.

Intergraf

Unitedprint.com

6.4.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (210) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav nepārvaramu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kas liegtu saglabāt Ķīnas izcelsmes krītotā papīra importam noteiktos spēkā esošos pasākumus. |
| --- | --- |

(210)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav nepārvaramu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kas liegtu saglabāt Ķīnas izcelsmes krītotā papīra importam noteiktos spēkā esošos pasākumus.

7.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (211) | Pamatojoties uz Komisijas izdarītajiem secinājumiem par dempinga un kaitējuma atkārtošanos un Savienības interesēm, antidempinga pasākumi attiecībā uz krītotā papīra importu no Ķīnas būtu jāsaglabā. |
| --- | --- |

(211)

Pamatojoties uz Komisijas izdarītajiem secinājumiem par dempinga un kaitējuma atkārtošanos un Savienības interesēm, antidempinga pasākumi attiecībā uz krītotā papīra importu no Ķīnas būtu jāsaglabā.

| (212) | Lai līdz minimumam mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas saistīts ar maksājuma likmju atšķirību, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importa apjomiem, kuriem nav pievienots tāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(212)

Lai līdz minimumam mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas saistīts ar maksājuma likmju atšķirību, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importa apjomiem, kuriem nav pievienots tāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (213) | Lai gan šā rēķina uzrādīšana dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīga, lai importam piemērotu individuālās antidempinga maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem būtu jāņem vērā. Proti, pat ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, jāveic ierastās pārbaudes, un tiem, tāpat kā visos citos gadījumos, var būt vajadzīgi papildu dokumenti (kravas nosūtīšanas dokumenti utt.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka zemākas maksājuma likmes turpmākā piemērošana ir pamatota. |
| --- | --- |

(213)

Lai gan šā rēķina uzrādīšana dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīga, lai importam piemērotu individuālās antidempinga maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem būtu jāņem vērā. Proti, pat ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, jāveic ierastās pārbaudes, un tiem, tāpat kā visos citos gadījumos, var būt vajadzīgi papildu dokumenti (kravas nosūtīšanas dokumenti utt.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka zemākas maksājuma likmes turpmākā piemērošana ir pamatota.

| (214) | Ja uzņēmumam, kam noteiktas zemākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski pieaug eksporta apjoms, šādu apjoma pieaugumu pašu par sevi var uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko izraisījusi pasākumu noteikšana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šādā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt izrietošu valsts mēroga maksājuma piemērošanu. |
| --- | --- |

(214)

Ja uzņēmumam, kam noteiktas zemākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski pieaug eksporta apjoms, šādu apjoma pieaugumu pašu par sevi var uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko izraisījusi pasākumu noteikšana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šādā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt izrietošu valsts mēroga maksājuma piemērošanu.

| (215) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tāda Ķīnas izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam, ko ražojuši tiesību subjekti, kuru nosaukumi ir norādīti. Uz tāda pārskatāmā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, ieskaitot struktūras, kas saistītas ar konkrēti minētajām struktūrām, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(215)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tāda Ķīnas izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam, ko ražojuši tiesību subjekti, kuru nosaukumi ir norādīti. Uz tāda pārskatāmā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, ieskaitot struktūras, kas saistītas ar konkrēti minētajām struktūrām, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (216) | Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums jāadresē Komisijai (114). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēts paziņojums par nosaukuma maiņu. |
| --- | --- |

(216)

Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums jāadresē Komisijai (114). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēts paziņojums par nosaukuma maiņu.

114

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (217) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc šīs informēšanas minētajām personām arī tika dots laiks, lai tās varētu paust savu viedokli. |
| --- | --- |

(217)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc šīs informēšanas minētajām personām arī tika dots laiks, lai tās varētu paust savu viedokli.

| (218) | Komisija saņēma informāciju no ES ražošanas nozares, kas vēl vairāk pamatoja Komisijas konstatējumus, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji spēja pārdot par cenām, kas ir zemākas par Savienības mērķa cenu. Tāpēc netika uzskatīts par nepieciešamu grozīt šīs regulas tekstu. |
| --- | --- |

(218)

Komisija saņēma informāciju no ES ražošanas nozares, kas vēl vairāk pamatoja Komisijas konstatējumus, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji spēja pārdot par cenām, kas ir zemākas par Savienības mērķa cenu. Tāpēc netika uzskatīts par nepieciešamu grozīt šīs regulas tekstu.

| (219) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 109. pantu (115), ja summa jāatmaksā saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas spriedumu, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(219)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 109. pantu (115), ja summa jāatmaksā saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas spriedumu, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

Euratom

115

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (220) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(220)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tāda Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam, kas ir papīrs vai kartons ar pārklājumu uz vienas vai abām pusēm (izņemot kraftpapīru vai kraftkartonu) loksnēs vai ruļļos, kā svars ir vienāds ar vai pārsniedz 70 g/m2, bet nepārsniedz 400 g/m2, baltuma pakāpe ir lielāka par 84 (mērījumi saskaņā ar standartu ISO 2470-1), ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 un ex 4810 99 80 (TARIC kodi 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 un 4810998020).

Galīgais antidempinga maksājums neattiecas uz ruļļiem, kas izmantojami ruļļpadeves presēs. Ruļļi, kas izmantojami ruļļpadeves presēs, ir ruļļi, kuru testēšanas rezultāts, kas iegūts saskaņā ar ISO testēšanas standartu ISO 3783:2006 attiecībā uz virsmas noturību pret mehānisku iedarbību, proti, ar pieaugoša ātruma metodi, kurā izmanto IGT testeri (elektronisko modeli), ir mazāks par 30 N/m, mērīts perpendikulāri padeves virzienam, un mazāks par 50 N/m, mērīts padeves virzienā. Galīgais antidempinga maksājums neattiecas uz daudzslāņu papīru un daudzslāņu kartonu.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmes, ko piemēro tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

| Uzņēmums | Antidempinga maksājums (%) | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, ĶTR Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, ĶTR | 8 | B001 |
| Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, ĶTR Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, ĶTR | 35,1 | B013 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 27,1 | B999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājums (%)

TARIC papildu kods

Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, ĶTR Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, ĶTR

8

B001

Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, ĶTR Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, ĶTR

35,1

B013

Visi pārējie uzņēmumi

27,1

B999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins ar šādu apliecinājumu, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušā subjekta amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto eksportam uz Eiropas Savienību pārdoto (apjomu) (pārskatāmā ražojuma) ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (TARIC papildu kods) [attiecīgajā valstī]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”
  Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājumu.

4.   Ja ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2023/1647 (116) 1. pantu noteiktie galīgie kompensācijas maksājumi tiks grozīti vai atcelti, 2. punktā norādītos maksājumus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas proporcionāli palielina, nepārsniedzot attiecīgi uzņēmumam konstatēto faktisko dempinga starpību vai kaitējuma starpību.

Gadījumos, kad kompensācijas maksājums ir atskaitīts no konkrētu ražotāju eksportētāju antidempinga maksājuma, atmaksas pieprasījumi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1037 21. pantu arī rada pamatu tādas dempinga starpības novērtēšanai šim ražotājam eksportētājam, kas dominējusi atmaksas izmeklēšanas periodā. Atmaksas pieprasījuma iesniedzējam atmaksājamā summa nedrīkst pārsniegt starpību starp iekasēto maksājumu un kombinēto kompensācijas un antidempinga maksājumu, kas noteikts atmaksas izmeklēšanas procesā.

5.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 21. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 451/2011 (2011. gada 6. maijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importu (OV L 128, 14.5.2011., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 452/2011 (2011. gada 6. maijs), ar ko nosaka galīgo antisubsidēšanas nodokli Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam (OV L 128, 14.5.2011., 18. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1188 (2017. gada 3. jūlijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam.

5

(6)  
  OV C 280, 25.8.2015., 7. lpp.

6

(7)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2616

7

(8)  Padomes Regula (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.). Šī regula ir kodificēta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.).

8

(9)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2616

9

(10)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2616

10

(11)  Kaut arī ražošana notiek Austrijā, grupas galvenais birojs atrodas Briselē, Beļģijā. Pārbaudes apmeklējums notika galvenajā birojā.

11

(12)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

12

(13)  https://www.ibge.gov.br/estatisticas/economicas/industria/9042-pesquisa-industrial-anual.html?=&t=destaques

13

(14)  Brazīlijas Raktuvju un enerģētikas ministrija (Boletim mensal de energia 2021), https://www.gov.br/mme/pt-br/assuntos/secretarias/petroleo-gas-natural-e-biocombustiveis/publicacoes-1/boletim-mensal-de-acompanhamento-da-industria-de-gas-natural/2021/12-boletim-de-acompanhamento-da-industria-de-gas-natural-dezembro-de-2021.pdf

14

Boletim mensal de energia 2021

(15)  Sylvamo 2021-Annual-Report.pdf

15

(16)  Pasaules Bankas jaunā valstu klasifikācija pēc ienākumu līmeņa: 2021.–2022. gads.

16

(17)  Komisijas dienestu darba dokuments “Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations”, 2017. gada 20. decembris, SWD 483 final/2.

17

(18)  Ziņojums, 2. nodaļa, 6.–7. lpp.

18

(19)  Ziņojums, 2. nodaļa, 10. lpp.

19

(20)  Pieejams šeit: Ķīnas Tautas Republikas konstitūcija (npc.gov.cn) (skatīts 2023. gada 22. martā).

20

(21)  Ziņojums, 2. nodaļa, 20.–21. lpp.

21

(22)  Ziņojums, 3. nodaļa, 41., 73.–74. lpp.

22

(23)  Ziņojums, 6. nodaļa, 120.–121. lpp.

23

(24)  Ziņojums, 6. nodaļa, 122.–135. lpp.

24

(25)  Ziņojums, 7. nodaļa, 167.–168. lpp.

25

(26)  Ziņojums, 8. nodaļa, 169.–170., 200.–201. lpp.

26

(27)  Ziņojums, 2. nodaļa, 15. un 16. lpp., Ziņojums, 4. nodaļa, 50., 84. lpp., Ziņojums, 5. nodaļa, 108. un 109. lpp.

27

(28)  Pieejams šeit: http://www.chinapaper.net/news/show-70464.html (skatīts 2023. gada 22. martā).

28

(29)  Pieejami šeit: https://aiqicha.baidu.com/company_detail_29610125830115 un https://aiqicha.baidu.com/company_detail_79823144545100 (skatīti 2023. gada 22. martā).

29

(30)  Sk., piem., ĶKP konstitūcijas 33. pantu, Ķīnas Uzņēmējdarbības likuma 19. pantu vai ĶKP Centrālās komitejas Galvenā biroja 2020. gada pamatnostādnes par aktīvāku privātā sektora darbu vienotajā frontē ceļā uz jauno laikmetu.

30

(31)  Pieejams šeit: http://www.chinappi.org/associ_rule.html (skatīts 2023. gada 22. martā).

31

(32)  Ziņojums, 5. nodaļa, 100.–101. lpp.

32

(33)  Ziņojums, 2. nodaļa, 26. lpp.

33

(34)  Sk., piem., Blanchette, J., “Xi's Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster”, Foreign Affairs, vol. 100, no. 4, July/August 2021, 10.–19. lpp.

34

Blanchette, J.

Foreign Affairs

vol. 100, no. 4, July/August 2021

(35)  Ziņojums, 2. nodaļa, 31.–32. lpp.

35

(36)  Pieejams šeit: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (skatīts 2023. gada 22. martā).

36

(37)  Pieejams šeit: www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (skatīts 2023. gada 22. martā).

37

(38)  
  “Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise”, pieejams šeit: https://on.ft.com/3mYxP4j (skatīts 2023. gada 22. martā).

38

(39)  Pieejams šeit: http://www.chenmingpaper.com/about/dszjj.aspx (skatīts 2023. gada 22. martā).

39

(40)  Pieejams šeit: http://www.chenmingpaper.com/about/djgzxx.aspx?id=17455 (skatīts 2023. gada 22. martā).

40

(41)  Pieejams šeit: https://www.zhanjiang.gov.cn/yaowen/content/post_1620284.html (skatīts 2023. gada 22. martā).

41

(42)  Turpat.

42

(43)  Pieejams šeit: https://dzrb.dzng.com/articleContent/37_1087334.html (skatīts 2023. gada 22. martā).

43

(44)  Turpat.

44

(45)  Ziņojums, 14.1.–14.3. nodaļa.

45

(46)  Ziņojums, 4. nodaļa, 41.–42., 83. lpp.

46

(47)  Sk. I.19 sadaļu Ievirzes katalogā, kas pieejams šeit: www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf (skatīts 2023. gada 22. martā).

47

(48)  Turpat.

48

(49)  Turpat.

49

(50)  Sk. III.12 sadaļu Ievirzes katalogā, kas pieejams šeit: www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf (skatīts 2023. gada 22. martā).

50

(51)  Pieejams šeit: http://www.gov.cn/xinwen/2021-03/13/content_5592681.htm (skatīts 2023. gada 23. martā).

51

(52)  Turpat.

52

(53)  Pieejams šeit: https://www.forestry.gov.cn/html/ghzj/ghzj_1609/20210831153731850408848/file/20210831154858339457752.pdf (skatīts 2023. gada 23. martā).

53

(54)  Turpat.

54

(55)  Turpat.

55

(56)  Pieejams šeit: http://www.shandong.gov.cn/art/2021/9/7/art_97902_429688.html (skatīts 2023. gada 23. martā).

56

(57)  Turpat.

57

(58)  Turpat.

58

(59)  Turpat.

59

(60)  Pieejams šeit: http://www.shandong.gov.cn/art/2022/11/11/art_107851_121997.html (skatīts 2023. gada 23. martā).

60

(61)  Turpat.

61

(62)  Pieejams šeit: https://gxt.jiangsu.gov.cn/art/2023/1/17/art_6278_10729235.html (skatīts 2023. gada 23. martā).

62

(63)  Turpat.

63

(64)  Ziņojums, 6. nodaļa, 138.–149. lpp.

64

(65)  Ziņojums, 9. nodaļa, 216. lpp.

65

(66)  Ziņojums, 9. nodaļa, 213.–215. lpp.

66

(67)  Ziņojums, 9. nodaļa, 209.–211. lpp.

67

(68)  Ziņojums, 13. nodaļa, 332.–337. lpp.

68

(69)  Ziņojums, 13. nodaļa, 336. lpp.

69

(70)  Ziņojums, 13. nodaļa, 337.–341. lpp.

70

(71)  Ziņojums, 6. nodaļa, 114.–117. lpp.

71

(72)  Ziņojums, 6. nodaļa, 119. lpp.

72

(73)  Ziņojums, 6. nodaļa, 120. lpp.

73

(74)  Ziņojums, 6. nodaļa, 121.–122., 126.–128., 133.–135. lpp.

74

(75)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/328 (2021. gada 24. februāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam, 71.–75. apsvērums, OV L 65/1, 25.2.2021. un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/2287 (2021. gada 17. decembris), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pārveidotās alumīnija folijas importam un groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/2170, ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pārveidotās alumīnija folijas importam, 151.–188. apsvērums, OV L 458/344, 22.12.2021.

75

(76)  Sk. Ķīnas Banku un apdrošināšanas regulatīvās komisijas (CBIRC) 2020. gada 28. augusta oficiālo politikas dokumentu “Three-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020-2022)”, pieejams šeit: http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (skatīts 2023. gada 22. martā). Plānā uzdots “
  arī turpmāk īstenot garu, kas ietverts ģenerālsekretāra Sji Dzjiņpina programmatiskajā runā par finanšu sektora korporatīvās pārvaldības reformas virzību
  ”. Turklāt plāna II iedaļas mērķis ir veicināt partijas vadības organisku integrāciju uzņēmumu pārvaldībā: “
  Mēs padarīsim partijas vadības integrāciju uzņēmumu pārvaldībā sistemātiskāku, standartizētāku un lielākā mērā balstītu uz procedūrām.(..) Galvenie darbības un vadības jautājumi, pirms par tiem lemj direktoru padome vai augstākā līmeņa vadība, jāapspriež partijas komitejā.
  ”

76

CBIRC

arī turpmāk īstenot garu, kas ietverts ģenerālsekretāra Sji Dzjiņpina programmatiskajā runā par finanšu sektora korporatīvās pārvaldības reformas virzību

Mēs padarīsim partijas vadības integrāciju uzņēmumu pārvaldībā sistemātiskāku, standartizētāku un lielākā mērā balstītu uz procedūrām.(..) Galvenie darbības un vadības jautājumi, pirms par tiem lemj direktoru padome vai augstākā līmeņa vadība, jāapspriež partijas komitejā.

(77)  Sk. CBIRC paziņojumu “Notice on the Commercial banks performance evaluation method”, izdots 2020. gada 15. decembrī, http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (skatīts 2023. gada 22. martā).

77

CBIRC

(78)  Sk. SVF darba dokumentu Resolving China's Corporate Debt Problem’, by Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, October 2016, WP/16/203.

78

(79)  Ziņojums, 6. nodaļa, 121.–122., 126.–128., 133.–135. lpp.

79

(80)  Sk. ESAO (2019), “OECD Economic Surveys: China 2019”, OECD Publishing, Parīze, 29. lpp., pieejams šeit:

80

OECD Publishing

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en (skatīts 2023. gada 22. martā).

(81)  Sk. http://www.gov.cn/xinwen/2020-04/20/content_5504241.htm (skatīts 2023. gada 22. martā).

81

(82)  Pieejams šeit: http://www.chenmingpaper.com/Uploadfile/pdf/20220901105117731.pdf (skatīts 2023. gada 23. martā).

82

(83)  Pieejams šeit: http://www.cninfo.com.cn/new/disclosure/detail?plate=szse&orgId=9900001223&stockCode=002078&announcementId=1212942863&announcementTime=2022-04-15%2018:00 (skatīts 2023. gada 23. martā).

83

(84)  https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

84

(85)  Ja nevienā valstī, kam ir līdzīgs attīstības līmenis, neražo pārskatāmo ražojumu, tad var aplūkot tāda ražojuma ražošanu, kurš ietilpst tajā pašā vispārīgajā kategorijā un/vai nozarē, kurā pārskatāmais ražojums.

85

(86)  https://www.ilo.org/shinyapps/bulkexplorer37/?lang=en&segment=indicator&id=HOW_2LSS_SEX_RT_A

86

(87)  Brazīlijas Raktuvju un enerģētikas ministrija (Boletim mensal de energia 2021), https://www.gov.br/mme/pt-br/assuntos/secretarias/spe/publicacoes/boletins-mensais-de-energia/2021/portugues/12-boletim-mensal-de-energia-dezembro-2021/view.

87

Boletim mensal de energia 2021

(88)  https://www.ibge.gov.br/estatisticas/economicas/industria/9042-pesquisa-industrial-anual.html?=&t=destaques

88

(89)  https://www.ibge.gov.br/estatisticas/economicas/industria/9042-pesquisa-industrial-anual.html?=&t=destaques

89

(90)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

90

(91)  https://www.ibge.gov.br/estatisticas/economicas/industria/9042-pesquisa-industrial-anual.html?=&t=destaques

91

(92)  Brazīlijas Raktuvju un enerģētikas ministrija (Boletim mensal de energia 2021), https://www.gov.br/mme/pt-br/assuntos/secretarias/spe/publicacoes/boletins-mensais-de-energia/2021/portugues/12-boletim-mensal-de-energia-dezembro-2021/view.

92

Boletim mensal de energia 2021

(93)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/755 (2015. gada 29. aprīlis) par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.). Pamatregulas 2. panta 7. punktā atzīts, ka normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot iekšzemes cenas šajās valstīs.

93

(94)  https://www.ibge.gov.br/estatisticas/economicas/industria/9042-pesquisa-industrial-anual.html?=&t=destaques

94

(95)  Brazīlijas Raktuvju un enerģētikas ministrija (Boletim mensal de energia 2021), https://www.gov.br/mme/pt-br/assuntos/secretarias/spe/publicacoes/boletins-mensais-de-energia/2021/portugues/12-boletim-mensal-de-energia-dezembro-2021/view.

95

Boletim mensal de energia 2021

(96)  Brazīlijas Raktuvju un enerģētikas ministrija (Boletim mensal de energia 2021), https://www.gov.br/mme/pt-br/assuntos/secretarias/petroleo-gas-natural-e-biocombustiveis/publicacoes-1/boletim-mensal-de-acompanhamento-da-industria-de-gas-natural/2021/12-boletim-de-acompanhamento-da-industria-de-gas-natural-dezembro-de-2021.pdf.

96

Boletim mensal de energia 2021

(97)  Sylvamo 2021-Annual-Report.pdf

97

(98)  Brazīlijas Ģeogrāfijas un statistikas institūts

98

(99)  Sylvamo 2021-Annual-Report.pdf

99

(100)  
  Svan Data ir tirgus izpētes konsultāciju uzņēmums (https://svandata.com/).

100

Svan Data

(101)  Sk. termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu, 28. pielikumu.

101

(102)  Sk. termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu, 7. pielikumu, kā arī RISI informāciju par krītotā bezkoksnes papīra ražošanas jaudu un ziņojumus par pieprasījumu.

102

RISI

(103)  Sk. termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu, 7. pielikumu, kā arī RISI informāciju par krītotā bezkoksnes papīra ražošanas jaudu un ziņojumus par pieprasījumu.

103

RISI

(104)  Par neizmantoto jaudu tiek uzskatīta starpība starp esošo Ķīnas krītotā papīra ražošanas jaudu, Ķīnas pieprasījumu pēc krītotā papīra un Ķīnas krītotā papīra eksportu, kas norādīta iesniegtajā pieprasījumā (sk. 8. pielikumu, Svan Data sniegtā informācija).

104

Svan Data

(105)  Jaudas pārpalikums tiek uzskatīts par starpību starp esošo Ķīnas krītotā papīra ražošanas jaudu un Ķīnas iekšzemes pieprasījumu pēc krītotā papīra.

105

(106)  Sk. pieprasījuma iesniedzēju iesniegtā pieprasījuma 10. pielikumu.

106

(107)  Īstenošanas regulas (ES) Nr. 451/2011 158. apsvērums.

107

(108)  
  Svan Data ir tirgus izpētes konsultāciju uzņēmums (https://svandata.com/).

108

Svan Data

(109)  Pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju datiem.

109

(110)  Pamatojoties uz turpat sniegto informāciju. Tās ir izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksas, kurām tika pieskaitīta mērķa peļņa.

110

(111)  PIP laikā kravu pārvadājumu izmaksas bija pārmērīgi augstas. Tādējādi Komisija izmantoja 2019. gada kravas pārvadājumu izmaksas, lai aprēķinātu teorētiskās Ķīnas cenas pēc izkraušanas. Saskaņā ar termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma (28. pielikums) datiem kravas pārvadājumu izmaksas no Ķīnas uz ES 2019. gadā bija vidēji 63 EUR par tonnu, savukārt muitas apstrādes izmaksas – 8 EUR par tonnu.

111

(112)  Dati no pieprasījuma. Eiropas Savienības cena pēc izkraušanas tika aprēķināta atbilstoši Ķīnas FOB cenām, kurām tika pievienotas jūras pārvadājumu un muitas apstrādes izmaksas.

112

FOB

(113)  Asociācija Intergraf pārstāv 21 nacionālo poligrāfijas federāciju. Intergraf pārstāvētās Eiropas poligrāfijas organizācijas ir krītotā papīra lietotāji un potenciāli krītotā papīra importētāji no Ķīnas.

113

Intergraf

Intergraf

(114)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

114

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

(115)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

115

Euratom

Euratom

(116)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1647 (2023. gada 21. augusts), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lappusi).

116

Oficiālā Vēstneša

---

| 22.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 207/77 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 207/77

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1649

(2023. gada 21. augusts),

ar ko sāk izmeklēšanu par antidempinga pasākumu, kuri ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/1930 noteikti Krievijas izcelsmes bērza saplākšņa importam, iespējamo apiešanu, kas notiek, importējot no Turcijas un Kazahstānas nosūtītu bērza saplāksni, neatkarīgi no tā, vai tam ir deklarēta Turcijas un Kazahstānas izcelsme, un uz bērza saplākšņa, kas nosūtīts no Turcijas un Kazahstānas, importu attiecina reģistrāciju

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu,

informējusi dalībvalstis,

tā kā:

A.   PIEPRASĪJUMS

PIEPRASĪJUMS

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu izmeklēt Krievijas izcelsmes bērza saplākšņa importam noteikto antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu un uz bērza saplākšņa, kas nosūtīts no Turcijas un Kazahstānas, neatkarīgi no tā, vai tam ir deklarēta Turcijas un Kazahstānas izcelsme, importu attiecināt reģistrāciju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu izmeklēt Krievijas izcelsmes bērza saplākšņa importam noteikto antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu un uz bērza saplākšņa, kas nosūtīts no Turcijas un Kazahstānas, neatkarīgi no tā, vai tam ir deklarēta Turcijas un Kazahstānas izcelsme, importu attiecināt reģistrāciju.

| (2) | Pieprasījumu 2023. gada 10. jūlijā iesniedza Woodstock Consortium (“pieprasījuma iesniedzējs”). |
| --- | --- |

(2)

Pieprasījumu 2023. gada 10. jūlijā iesniedza Woodstock Consortium (“pieprasījuma iesniedzējs”).

Woodstock Consortium

B.   RAŽOJUMS

RAŽOJUMS

| (3) | Ražojums, uz kuru attiecas iespējamā pasākumu apiešana, ir Krievijas izcelsmes saplāksnis, kas sastāv tikai no koksnes slāņiem, kam katras kārtas biezums nepārsniedz 6 mm, ārējās kārtas koksne iekļauta apakšpozīcijā 4412 33, vismaz viena ārējā kārta ir no bērza koksnes, pārklāta vai nepārklāta, Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/1930 (2) spēkā stāšanās dienā klasificēta ar KN kodu ex 4412 33 00 (Taric kods 4412330010) (“attiecīgais ražojums”). Tas ir ražojums, kam piemēro pašlaik spēkā esošos pasākumus.
  Izmeklējamais ražojums ir tas pats ražojums, kas definēts iepriekšējā apsvērumā un ko pašlaik klasificē ar KN kodu 4412 33 10
   (3), bet ko nosūta no Turcijas un Kazahstānas, neatkarīgi no tā, vai tam ir deklarēta Turcijas un Kazahstānas izcelsme (Taric kodi 4412331010 un 4412331020) (“izmeklējamais ražojums”). |
| --- | --- |

(3)

Ražojums, uz kuru attiecas iespējamā pasākumu apiešana, ir Krievijas izcelsmes saplāksnis, kas sastāv tikai no koksnes slāņiem, kam katras kārtas biezums nepārsniedz 6 mm, ārējās kārtas koksne iekļauta apakšpozīcijā 4412 33, vismaz viena ārējā kārta ir no bērza koksnes, pārklāta vai nepārklāta, Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/1930 (2) spēkā stāšanās dienā klasificēta ar KN kodu ex 4412 33 00 (Taric kods 4412330010) (“attiecīgais ražojums”). Tas ir ražojums, kam piemēro pašlaik spēkā esošos pasākumus.

2

Taric

Izmeklējamais ražojums ir tas pats ražojums, kas definēts iepriekšējā apsvērumā un ko pašlaik klasificē ar KN kodu 4412 33 10
   (3), bet ko nosūta no Turcijas un Kazahstānas, neatkarīgi no tā, vai tam ir deklarēta Turcijas un Kazahstānas izcelsme (Taric kodi 4412331010 un 4412331020) (“izmeklējamais ražojums”).

3

Taric

C.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (4) | Pašlaik spēkā esošie pasākumi, kuri, iespējams, tiek apieti, ir antidempinga pasākumi, kas noteikti ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/1930 (“spēkā esošie pasākumi”). |
| --- | --- |

(4)

Pašlaik spēkā esošie pasākumi, kuri, iespējams, tiek apieti, ir antidempinga pasākumi, kas noteikti ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/1930 (“spēkā esošie pasākumi”).

D.   PAMATOJUMS

PAMATOJUMS

| (5) | Pieprasījumā ir pietiekami pierādījumi, ka spēkā esošie pasākumi, kas noteikti attiecīgā ražojuma importam, tiek apieti, importējot izmeklējamo ražojumu. Konkrēti, pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina par turpmāko. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījumā ir pietiekami pierādījumi, ka spēkā esošie pasākumi, kas noteikti attiecīgā ražojuma importam, tiek apieti, importējot izmeklējamo ražojumu. Konkrēti, pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina par turpmāko.

| (6) | Pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas ir notikušas izmaiņas tirdzniecības modelī, kas ietver eksportu no Krievijas, kā arī no Turcijas un Kazahstānas uz Savienību. |
| --- | --- |

(6)

Pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas ir notikušas izmaiņas tirdzniecības modelī, kas ietver eksportu no Krievijas, kā arī no Turcijas un Kazahstānas uz Savienību.

| (7) | Šķiet, ka šīs izmaiņas izriet no prakses, kurai nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma kā vien maksājuma noteikšana, proti, attiecīgā ražojuma nosūtīšana caur Turciju un Kazahstānu uz Savienību. |
| --- | --- |

(7)

Šķiet, ka šīs izmaiņas izriet no prakses, kurai nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma kā vien maksājuma noteikšana, proti, attiecīgā ražojuma nosūtīšana caur Turciju un Kazahstānu uz Savienību.

| (8) | Turklāt pierādījumi liecina, ka iepriekš aprakstītās prakses dēļ spēkā esošo attiecīgajam ražojumam noteikto pasākumu koriģējošā ietekme tiek mazināta gan daudzuma, gan cenu ziņā. Šķiet, ka Savienības tirgū ir ienākuši ievērojami izmeklējamā ražojuma importa apjomi. Turklāt ir pietiekami pierādījumi tam, ka izmeklējamā ražojuma imports tiek veikts par cenām, kas rada kaitējumu. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt pierādījumi liecina, ka iepriekš aprakstītās prakses dēļ spēkā esošo attiecīgajam ražojumam noteikto pasākumu koriģējošā ietekme tiek mazināta gan daudzuma, gan cenu ziņā. Šķiet, ka Savienības tirgū ir ienākuši ievērojami izmeklējamā ražojuma importa apjomi. Turklāt ir pietiekami pierādījumi tam, ka izmeklējamā ražojuma imports tiek veikts par cenām, kas rada kaitējumu.

| (9) | Visbeidzot, pierādījumi rāda, ka izmeklējamais ražojums tiek piedāvāts par dempinga cenām, salīdzinot ar iepriekš noteikto attiecīgā ražojuma normālo vērtību, kas koriģēta, lai ņemtu vērā cenu inflāciju un cenu pieaugumu kopš tā izmeklēšanas perioda, kurš tika izmantots, nosakot spēkā esošos pasākumus. |
| --- | --- |

(9)

Visbeidzot, pierādījumi rāda, ka izmeklējamais ražojums tiek piedāvāts par dempinga cenām, salīdzinot ar iepriekš noteikto attiecīgā ražojuma normālo vērtību, kas koriģēta, lai ņemtu vērā cenu inflāciju un cenu pieaugumu kopš tā izmeklēšanas perioda, kurš tika izmantots, nosakot spēkā esošos pasākumus.

| (10) | Ja izmeklēšanas gaitā bez iepriekš minētās prakses tiek konstatēta vēl cita apiešanas prakse, uz kuru attiecas pamatregulas 13. pants, šo izmeklēšanu var attiecināt arī uz šo praksi. |
| --- | --- |

(10)

Ja izmeklēšanas gaitā bez iepriekš minētās prakses tiek konstatēta vēl cita apiešanas prakse, uz kuru attiecas pamatregulas 13. pants, šo izmeklēšanu var attiecināt arī uz šo praksi.

E.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (11) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka ir pietiekami pierādījumi, kas pamato izmeklēšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 13. panta 3. punktam un reģistrācijas attiecināšanu uz izmeklējamā ražojuma importu saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka ir pietiekami pierādījumi, kas pamato izmeklēšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 13. panta 3. punktam un reģistrācijas attiecināšanu uz izmeklējamā ražojuma importu saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu.

| (12) | Lai iegūtu izmeklēšanai vajadzīgo informāciju, visām ieinteresētajām personām nekavējoties un ne vēlāk kā šīs regulas 3. panta 2. punktā noteiktajā termiņā būtu jāsazinās ar Komisiju. Šīs regulas 3. panta 2. punktā noteiktais termiņš attiecas uz visām ieinteresētajām personām. Informāciju var attiecīgi iegūt arī no Savienības ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(12)

Lai iegūtu izmeklēšanai vajadzīgo informāciju, visām ieinteresētajām personām nekavējoties un ne vēlāk kā šīs regulas 3. panta 2. punktā noteiktajā termiņā būtu jāsazinās ar Komisiju. Šīs regulas 3. panta 2. punktā noteiktais termiņš attiecas uz visām ieinteresētajām personām. Informāciju var attiecīgi iegūt arī no Savienības ražošanas nozares.

| (13) | Turcijas, Kazahstānas un Krievijas varas iestādēm paziņos par izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(13)

Turcijas, Kazahstānas un Krievijas varas iestādēm paziņos par izmeklēšanas sākšanu.

a)   Norādes rakstisku dokumentu iesniegšanai, atbilžu uz anketas jautājumiem un sarakstes nosūtīšanai

Norādes rakstisku dokumentu iesniegšanai, atbilžu uz anketas jautājumiem un sarakstes nosūtīšanai

| (14) | Uz informāciju, ko tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu vajadzībām iesniedz Komisijai, neattiecas autortiesības. Ieinteresētajām personām, pirms tās iesniedz Komisijai informāciju un/vai datus, uz kuriem attiecas trešās personas autortiesības, no autortiesību īpašnieka ir jāprasa īpaša atļauja, kas skaidri ļauj a) Komisijai šīs tirdzniecības aizsardzības procedūras vajadzībām izmantot informāciju un datus un b) sniegt informāciju un/vai datus šīs izmeklēšanas ieinteresētajām personām tādā veidā, kas tām ļauj izmantot tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(14)

Uz informāciju, ko tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu vajadzībām iesniedz Komisijai, neattiecas autortiesības. Ieinteresētajām personām, pirms tās iesniedz Komisijai informāciju un/vai datus, uz kuriem attiecas trešās personas autortiesības, no autortiesību īpašnieka ir jāprasa īpaša atļauja, kas skaidri ļauj a) Komisijai šīs tirdzniecības aizsardzības procedūras vajadzībām izmantot informāciju un datus un b) sniegt informāciju un/vai datus šīs izmeklēšanas ieinteresētajām personām tādā veidā, kas tām ļauj izmantot tiesības uz aizstāvību.

| (15) | Visi rakstiski iesniegtie dokumenti, ieskaitot šajā regulā prasīto informāciju, ieinteresēto personu atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste, kurai lūdz saglabāt konfidencialitāti, ir ar norādi “Sensitive” (4). Personas, kas šīs izmeklēšanas gaitā iesniedz informāciju, ir aicinātas pamatot savu pieprasījumu saglabāt konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(15)

Visi rakstiski iesniegtie dokumenti, ieskaitot šajā regulā prasīto informāciju, ieinteresēto personu atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste, kurai lūdz saglabāt konfidencialitāti, ir ar norādi “Sensitive” (4). Personas, kas šīs izmeklēšanas gaitā iesniedz informāciju, ir aicinātas pamatot savu pieprasījumu saglabāt konfidencialitāti.

Sensitive

4

| (16) | Personām, kuras sniedz informāciju ar norādi “Sensitive”, saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu jāsagatavo tās nekonfidenciāls kopsavilkums ar norādi “For inspection by interested parties”. Šiem kopsavilkumiem jābūt tik detalizētiem, lai no tiem varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību. |
| --- | --- |

(16)

Personām, kuras sniedz informāciju ar norādi “Sensitive”, saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu jāsagatavo tās nekonfidenciāls kopsavilkums ar norādi “For inspection by interested parties”. Šiem kopsavilkumiem jābūt tik detalizētiem, lai no tiem varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību.

Sensitive

For inspection by interested parties

| (17) | Ja persona, kas iesniedz konfidenciālu informāciju, nenorāda pamatotu iemeslu, kāpēc tā pieprasa saglabāt konfidencialitāti, vai nesagatavo tās nekonfidenciālu kopsavilkumu un neiesniedz to noteiktajā formātā un kvalitātē, Komisija šādu informāciju var neņemt vērā, ja vien no uzticamiem avotiem nevar pietiekami pierādīt, ka informācija ir pareiza. |
| --- | --- |

(17)

Ja persona, kas iesniedz konfidenciālu informāciju, nenorāda pamatotu iemeslu, kāpēc tā pieprasa saglabāt konfidencialitāti, vai nesagatavo tās nekonfidenciālu kopsavilkumu un neiesniedz to noteiktajā formātā un kvalitātē, Komisija šādu informāciju var neņemt vērā, ja vien no uzticamiem avotiem nevar pietiekami pierādīt, ka informācija ir pareiza.

| (18) | Ieinteresētās personas tiek aicinātas visu informāciju, ieskaitot pieprasījumus tikt reģistrētam kā ieinteresētajai personai, skenētas pilnvaras un izziņas un pieprasījumus, sniegt elektroniskajā platformā TRON.tdi (https://webgate.ec.europa.eu/tron/TDI). |
| --- | --- |

(18)

Ieinteresētās personas tiek aicinātas visu informāciju, ieskaitot pieprasījumus tikt reģistrētam kā ieinteresētajai personai, skenētas pilnvaras un izziņas un pieprasījumus, sniegt elektroniskajā platformā TRON.tdi (https://webgate.ec.europa.eu/tron/TDI).

TRON.tdi

| (19) | Lai varētu autorizēties elektroniskajā platformā TRON.tdi, ieinteresētajām personām ir vajadzīgs EU Login konts. Pilnīgas instrukcijas par to, kā reģistrēties un lietot TRON.tdi, ir pieejamas tīmekļa vietnē https://webgate.ec.europa.eu/tron/resources/documents/gettingStarted.pdf.
  Ja ieinteresētās personas atbild elektroniskajā platformā TRON.tdi vai pa e-pastu, tās piekrīt noteikumiem, kas piemērojami dokumentu elektroniskai iesniegšanai saskaņā ar noteikumiem dokumentā “SARAKSTE AR EIROPAS KOMISIJU TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS LIETĀS”, kas publicēts Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: https://europa.eu/!7tHpY3. |
| --- | --- |

(19)

Lai varētu autorizēties elektroniskajā platformā TRON.tdi, ieinteresētajām personām ir vajadzīgs EU Login konts. Pilnīgas instrukcijas par to, kā reģistrēties un lietot TRON.tdi, ir pieejamas tīmekļa vietnē https://webgate.ec.europa.eu/tron/resources/documents/gettingStarted.pdf.

TRON.tdi

EU Login

TRON.tdi

Ja ieinteresētās personas atbild elektroniskajā platformā TRON.tdi vai pa e-pastu, tās piekrīt noteikumiem, kas piemērojami dokumentu elektroniskai iesniegšanai saskaņā ar noteikumiem dokumentā “SARAKSTE AR EIROPAS KOMISIJU TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS LIETĀS”, kas publicēts Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: https://europa.eu/!7tHpY3.

TRON.tdi

| (20) | Ieinteresētajām personām ir jānorāda savs nosaukums/vārds, uzvārds, adrese, tālruņa numurs un derīga e-pasta adrese un būtu jānodrošina, ka norādītā e-pasta adrese ir funkcionējoša, oficiāla darba e-pasta adrese un ka e-pasts ik dienu tiek pārbaudīts. Kad būs iesniegta kontaktinformācija, Komisija sazināsies ar ieinteresētajām personām tikai pa e-pastu, ja vien tās nebūs nepārprotami paudušas prasību visus dokumentus no Komisijas saņemt ar citiem saziņas līdzekļiem vai ja vien nosūtāmā dokumenta veida dēļ tas nebūs jāsūta ar ierakstītu vēstuli. Ieinteresētajām personām būtu jāiepazīstas ar papildu noteikumiem un informāciju par saraksti ar Komisiju, arī ar principiem, kas piemērojami pa e-pastu sūtāmai informācijai, iepriekš minētajos norādījumos par saziņu ar ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(20)

Ieinteresētajām personām ir jānorāda savs nosaukums/vārds, uzvārds, adrese, tālruņa numurs un derīga e-pasta adrese un būtu jānodrošina, ka norādītā e-pasta adrese ir funkcionējoša, oficiāla darba e-pasta adrese un ka e-pasts ik dienu tiek pārbaudīts. Kad būs iesniegta kontaktinformācija, Komisija sazināsies ar ieinteresētajām personām tikai pa e-pastu, ja vien tās nebūs nepārprotami paudušas prasību visus dokumentus no Komisijas saņemt ar citiem saziņas līdzekļiem vai ja vien nosūtāmā dokumenta veida dēļ tas nebūs jāsūta ar ierakstītu vēstuli. Ieinteresētajām personām būtu jāiepazīstas ar papildu noteikumiem un informāciju par saraksti ar Komisiju, arī ar principiem, kas piemērojami pa e-pastu sūtāmai informācijai, iepriekš minētajos norādījumos par saziņu ar ieinteresētajām personām.

| (21) | Komisijas adrese sarakstei:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

(21)

Komisijas adrese sarakstei:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://webgate.ec.europa.eu/tron/tdi

TRON.tdi

E-pasts: TRADE-TRADE-R799-BIRCH-PLYWOOD-AC-TURKEY@ec.europa.eu

@ec.europa.eu

TRADE-TRADE-R799-BIRCH-PLYWOOD-AC-KAZAKHSTAN@ec.europa.eu

@ec.europa.eu

b)   Informācijas vākšana un uzklausīšanas

Informācijas vākšana un uzklausīšanas

| (22) | Visas ieinteresētās personas, tai skaitā Savienības ražošanas nozare, importētāji un visas attiecīgās apvienības, ir aicinātas rakstiski darīt zināmu savu viedokli un sniegt apstiprinošus pierādījumus ar nosacījumu, ka šāda informācija tiek iesniegta 3. panta 2. punktā noteiktajā termiņā. Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(22)

Visas ieinteresētās personas, tai skaitā Savienības ražošanas nozare, importētāji un visas attiecīgās apvienības, ir aicinātas rakstiski darīt zināmu savu viedokli un sniegt apstiprinošus pierādījumus ar nosacījumu, ka šāda informācija tiek iesniegta 3. panta 2. punktā noteiktajā termiņā. Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

c)   Atbrīvojumu pieprasījumi

Atbrīvojumu pieprasījumi

| (23) | Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu izmeklējamā ražojuma importu var atbrīvot no pasākumiem, ja ar šādu importu pasākumi netiek apieti. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu izmeklējamā ražojuma importu var atbrīvot no pasākumiem, ja ar šādu importu pasākumi netiek apieti.

| (24) | Iespējamā pasākumu apiešana notiek ārpus Savienības, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu var piešķirt atbrīvojumu tiem izmeklējamā ražojuma ražotājiem Turcijā un Kazahstānā, kas var pierādīt, ka tie nav iesaistīti pamatregulas 13. panta 1. un 2. punktā definētajās apiešanas praksēs. Ražotājiem, kuri vēlas saņemt atbrīvojumu (ja tādi ir), būtu jāpiesakās šīs regulas 3. panta 1. punktā norādītajā termiņā. Turcijas un Kazahstānas ražotājiem eksportētājiem paredzēto atbrīvojuma pieprasījuma veidlapas un ES importētājiem paredzētās anketas ir iekļautas lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām, un Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē: https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2677. Anketas jāiesniedz šīs regulas 3. panta 2. punktā norādītajā termiņā. |
| --- | --- |

(24)

Iespējamā pasākumu apiešana notiek ārpus Savienības, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu var piešķirt atbrīvojumu tiem izmeklējamā ražojuma ražotājiem Turcijā un Kazahstānā, kas var pierādīt, ka tie nav iesaistīti pamatregulas 13. panta 1. un 2. punktā definētajās apiešanas praksēs. Ražotājiem, kuri vēlas saņemt atbrīvojumu (ja tādi ir), būtu jāpiesakās šīs regulas 3. panta 1. punktā norādītajā termiņā. Turcijas un Kazahstānas ražotājiem eksportētājiem paredzēto atbrīvojuma pieprasījuma veidlapas un ES importētājiem paredzētās anketas ir iekļautas lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām, un Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē: https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2677. Anketas jāiesniedz šīs regulas 3. panta 2. punktā norādītajā termiņā.

F.   REĢISTRĒŠANA

REĢISTRĒŠANA

| (25) | Ievērojot pamatregulas 14. panta 5. punktu, uz izmeklējamā ražojuma importu attiecina reģistrāciju, lai nodrošinātu, ka tad, ja izmeklēšanā tiktu konstatēta pasākumu apiešana, no dienas, kad noteikta šāda importa reģistrācija, varētu atbilstošā apmērā iekasēt antidempinga maksājumus, kuru apmērs nepārsniedz atlikušo maksājumu, kas noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/1930. |
| --- | --- |

(25)

Ievērojot pamatregulas 14. panta 5. punktu, uz izmeklējamā ražojuma importu attiecina reģistrāciju, lai nodrošinātu, ka tad, ja izmeklēšanā tiktu konstatēta pasākumu apiešana, no dienas, kad noteikta šāda importa reģistrācija, varētu atbilstošā apmērā iekasēt antidempinga maksājumus, kuru apmērs nepārsniedz atlikušo maksājumu, kas noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/1930.

G.   TERMIŅI

TERMIŅI

| (26) | Labas pārvaldības labad būtu jānosaka termiņi, kuros:






  — | ieinteresētās personas var pieteikties Komisijā, iesniegt anketas, rakstiski izklāstīt savu viedokli vai citu informāciju, kas jāņem vērā izmeklēšanā, |
| --- | --- | --- |

(26)

Labas pārvaldības labad būtu jānosaka termiņi, kuros:

—

ieinteresētās personas var pieteikties Komisijā, iesniegt anketas, rakstiski izklāstīt savu viedokli vai citu informāciju, kas jāņem vērā izmeklēšanā,

| — | ražotāji Turcijā un Kazahstānā var pieprasīt atbrīvojumu no importa reģistrācijas vai pasākumiem, |
| --- | --- |

—

ražotāji Turcijā un Kazahstānā var pieprasīt atbrīvojumu no importa reģistrācijas vai pasākumiem,

| — | ieinteresētās personas var iesniegt Komisijai rakstisku uzklausīšanas pieprasījumu. |
| --- | --- |

—

ieinteresētās personas var iesniegt Komisijai rakstisku uzklausīšanas pieprasījumu.

| (27) | Uzmanība tiek pievērsta faktam, ka pamatregulā noteikto procesuālo tiesību īstenošana tādējādi ir atkarīga no tā, vai personas piesakās šīs regulas 3. pantā noteiktajos termiņos. |
| --- | --- |

(27)

Uzmanība tiek pievērsta faktam, ka pamatregulā noteikto procesuālo tiesību īstenošana tādējādi ir atkarīga no tā, vai personas piesakās šīs regulas 3. pantā noteiktajos termiņos.

H.   NESADARBOŠANĀS

NESADARBOŠANĀS

| (28) | Ja ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai, nesniedz to noteiktajā termiņā vai ievērojami kavē izmeklēšanu, tad saskaņā ar pamatregulas 18. pantu apstiprinošus vai noraidošus konstatējumus var sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(28)

Ja ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai, nesniedz to noteiktajā termiņā vai ievērojami kavē izmeklēšanu, tad saskaņā ar pamatregulas 18. pantu apstiprinošus vai noraidošus konstatējumus var sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

| (29) | Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu šo informāciju neņem vērā un izmanto pieejamos faktus. |
| --- | --- |

(29)

Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu šo informāciju neņem vērā un izmanto pieejamos faktus.

| (30) | Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies. |
| --- | --- |

(30)

Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

I.   IZMEKLĒŠANAS GRAFIKS

IZMEKLĒŠANAS GRAFIKS

| (31) | Izmeklēšana saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu tiks pabeigta deviņu mēnešu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(31)

Izmeklēšana saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu tiks pabeigta deviņu mēnešu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

J.   PERSONAS DATU APSTRĀDE

PERSONAS DATU APSTRĀDE

| (32) | Tiek norādīts, ka šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (5). |
| --- | --- |

(32)

Tiek norādīts, ka šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (5).

5

| (33) | Paziņojums par datu aizsardzību, kurā visas fiziskās personas tiek informētas par personas datu apstrādi Komisijas tirdzniecības aizsardzības darbībās, ir pieejams Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē: https://europa.eu/!vr4g9W |
| --- | --- |

(33)

Paziņojums par datu aizsardzību, kurā visas fiziskās personas tiek informētas par personas datu apstrādi Komisijas tirdzniecības aizsardzības darbībās, ir pieejams Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē: https://europa.eu/!vr4g9W

K.   UZKLAUSĪŠANAS AMATPERSONA

UZKLAUSĪŠANAS AMATPERSONA

| (34) | Ieinteresētās personas var lūgt tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus par piekļuvi lietas materiāliem, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņus un visus pārējos pieprasījumus par ieinteresēto personu un trešo personu tiesībām uz aizstāvību, kuri varētu rasties procedūras gaitā. |
| --- | --- |

(34)

Ieinteresētās personas var lūgt tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus par piekļuvi lietas materiāliem, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņus un visus pārējos pieprasījumus par ieinteresēto personu un trešo personu tiesībām uz aizstāvību, kuri varētu rasties procedūras gaitā.

| (35) | Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu un mediāciju starp ieinteresēto(-ajām) personu(-ām) un Komisijas dienestiem, lai pilnībā tiktu īstenotas ieinteresētās personas tiesības uz aizstāvību. Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumu pamatojumu. Šādai uzklausīšanai būtu jānotiek tikai tad, ja pienācīgā laikā jautājumi nav atrisināti ar Komisijas dienestiem. |
| --- | --- |

(35)

Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu un mediāciju starp ieinteresēto(-ajām) personu(-ām) un Komisijas dienestiem, lai pilnībā tiktu īstenotas ieinteresētās personas tiesības uz aizstāvību. Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumu pamatojumu. Šādai uzklausīšanai būtu jānotiek tikai tad, ja pienācīgā laikā jautājumi nav atrisināti ar Komisijas dienestiem.

| (36) | Lai neapdraudētu pareizu procedūras norisi, pieprasījumi jāiesniedz laikus un bez kavēšanās. Tālab ieinteresētajām personām uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanās būtu jāpieprasa iespējami drīz pēc notikuma, kura dēļ vajadzīga šāda iesaistīšanās. Principā laikposmi, kas šīs regulas 3. panta 3. punktā noteikti uzklausīšanas pieprasījumu iesniegšanai Komisijas dienestos, mutatis mutandis attiecas uz pieprasījumiem uzklausīšanai pie uzklausīšanas amatpersonas. Ja uzklausīšanas pieprasījumi tiks iesniegti, neievērojot attiecīgos laikposmus, uzklausīšanas amatpersona, pienācīgi ņemot vērā labas pārvaldības intereses un izmeklēšanas savlaicīgu pabeigšanu, izskatīs arī šādu novēlotu pieprasījumu iemeslus, izvirzīto jautājumu raksturu un šo jautājumu ietekmi uz aizstāvības tiesībām. |
| --- | --- |

(36)

Lai neapdraudētu pareizu procedūras norisi, pieprasījumi jāiesniedz laikus un bez kavēšanās. Tālab ieinteresētajām personām uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanās būtu jāpieprasa iespējami drīz pēc notikuma, kura dēļ vajadzīga šāda iesaistīšanās. Principā laikposmi, kas šīs regulas 3. panta 3. punktā noteikti uzklausīšanas pieprasījumu iesniegšanai Komisijas dienestos, mutatis mutandis attiecas uz pieprasījumiem uzklausīšanai pie uzklausīšanas amatpersonas. Ja uzklausīšanas pieprasījumi tiks iesniegti, neievērojot attiecīgos laikposmus, uzklausīšanas amatpersona, pienācīgi ņemot vērā labas pārvaldības intereses un izmeklēšanas savlaicīgu pabeigšanu, izskatīs arī šādu novēlotu pieprasījumu iemeslus, izvirzīto jautājumu raksturu un šo jautājumu ietekmi uz aizstāvības tiesībām.

mutatis mutandis

| (37) | Papildu informācija un kontaktinformācija pieejama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: https://policy.trade.ec.europa.eu/contacts/hearing-officer_en, |
| --- | --- |

(37)

Papildu informācija un kontaktinformācija pieejama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: https://policy.trade.ec.europa.eu/contacts/hearing-officer_en,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 13. panta 3. punktu tiek sākta izmeklēšana, lai noteiktu, vai ar tāda saplākšņa importu Savienībā, kas sastāv tikai no koksnes slāņiem, kam katras kārtas biezums nepārsniedz 6 mm, ārējās kārtas koksne iekļauta apakšpozīcijā 4412 33, vismaz viena ārējā kārta ir no bērza koksnes, pārklāta vai nepārklāta, ko pašlaik klasificē ar KN kodu 4412 33 10 un kas tiek nosūtīts no Turcijas un Kazahstānas, neatkarīgi no tā, vai tam ir deklarēta Turcijas un Kazahstānas izcelsme, (Taric kodi 4412331010 un 4412331020), tiek apieti pasākumi, kas noteikti ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/1930.

2. pants

1.   Dalībvalstu muitas dienesti saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu veic vajadzīgos pasākumus, lai reģistrētu šīs regulas 1. pantā precizēto importu Savienībā.

2.   Reģistrēšanu beidz deviņus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

1.   Ieinteresētajām personām jāpiesakās, sazinoties ar Komisiju 15 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

2.   Ieinteresētajām personām, kuras vēlas, lai to viedokli ņem vērā izmeklēšanā, rakstiski jāizklāsta savs viedoklis un jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem, atbrīvojumu pieprasījumi vai cita informācija 37 dienu laikā no šīs regulas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

3.   Ieinteresētās personas tajā pašā 37 dienu termiņā var arī pieprasīt, lai Komisija tās uzklausa. Uzklausīšanas pieprasījums attiecībā uz izmeklēšanas sākumposmu jāiesniedz 15 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski, un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 21. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1930 (2021. gada 8. novembris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Krievijas izcelsmes bērza saplākšņa importam (OV L 394, 9.11.2021., 7. lpp.).

2

(3)  Līdz 2021. gada 31. decembrim piemērojamais Taric kods bija 4412330010. Kopš 2022. gada 1. janvāra tas aizstāts ar Taric kodu 4412331010. Kopš 2022. gada 1. septembra tas aizstāts ar KN kodu 4412 33 10.

3

Taric

Taric

(4)  Dokumentu ar norādi “
  Sensitive
  ” uzskata par konfidenciālu saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un 6. pantu PTO Nolīgumā par 1994. gada GATT VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums). Tas ir aizsargāts arī atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

4

Sensitive

GATT

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

5

---