# Eiropas Savienības L 235/2023

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 235 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 66. gadagājums2023. gada 25. septembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 235

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

66. gadagājums2023. gada 25. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2023/1974 (2023. gada 18. septembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu, kas saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju izstrādāts par jūras biodaudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu teritorijās, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2023/1975 (2023. gada 10. augusts) par pagaidu ārkārtas pasākumiem, ar kuriem, lai atrisinātu noteiktas problēmas, ko augļu un dārzeņu nozarē izraisījuši nelabvēlīgi laikapstākļi un ar tiem saistītie pasākumi, attiecībā uz 2023. gadu atkāpjas no dažiem noteikumiem Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/126, ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/2115 | 4 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2023/1976 (2023. gada 10. augusts), ar kuru attiecībā uz tirgū laistās produkcijas vērtību, valsts stratēģiju un par daudzgadu saistībām augļu un dārzeņu nozarē izmaksātās Savienības finansiālās palīdzības atgūšanu 2023. gadā nelabvēlīgu laikapstākļu dēļ atkāpjas no Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/891, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 | 6 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2023/1977 (2023. gada 18. septembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Olīvu padomes Dalībnieku padomē attiecībā uz nosacījumiem par Bosnijas un Hercegovinas valdības pievienošanos 2015. gada Starptautiskajam nolīgumam par olīveļļu un galda olīvām | 10 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/1978 (2023. gada 21. septembris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Vācijā, izņemot elektroenerģijas ražošanu no atjaunīgajiem energoresursiem iekārtās, kuras nodotas ekspluatācijā pirms 2014. gada 1. augusta un joprojām saņem publisko finansējumu, un attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību no atkrastes vējparkiem, kuri nodoti ekspluatācijā pēc 2012. gada 1. janvāra un uz kuriem attiecas Vācijas 2012. gada Atjaunīgo energoresursu likums (Erneuerbare-Energien-Gesetz)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 6271)
  (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā) | 13 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2023/1974 (2023. gada 18. septembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu, kas saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju izstrādāts par jūras biodaudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu teritorijās, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas

1

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2023/1975 (2023. gada 10. augusts) par pagaidu ārkārtas pasākumiem, ar kuriem, lai atrisinātu noteiktas problēmas, ko augļu un dārzeņu nozarē izraisījuši nelabvēlīgi laikapstākļi un ar tiem saistītie pasākumi, attiecībā uz 2023. gadu atkāpjas no dažiem noteikumiem Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/126, ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/2115

4

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2023/1976 (2023. gada 10. augusts), ar kuru attiecībā uz tirgū laistās produkcijas vērtību, valsts stratēģiju un par daudzgadu saistībām augļu un dārzeņu nozarē izmaksātās Savienības finansiālās palīdzības atgūšanu 2023. gadā nelabvēlīgu laikapstākļu dēļ atkāpjas no Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/891, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013

6

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2023/1977 (2023. gada 18. septembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Olīvu padomes Dalībnieku padomē attiecībā uz nosacījumiem par Bosnijas un Hercegovinas valdības pievienošanos 2015. gada Starptautiskajam nolīgumam par olīveļļu un galda olīvām

10

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/1978 (2023. gada 21. septembris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Vācijā, izņemot elektroenerģijas ražošanu no atjaunīgajiem energoresursiem iekārtās, kuras nodotas ekspluatācijā pirms 2014. gada 1. augusta un joprojām saņem publisko finansējumu, un attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību no atkrastes vējparkiem, kuri nodoti ekspluatācijā pēc 2012. gada 1. janvāra un uz kuriem attiecas Vācijas 2012. gada Atjaunīgo energoresursu likums (Erneuerbare-Energien-Gesetz)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 6271)
  (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

Erneuerbare-Energien-Gesetz

(izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 6271)

13

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 25.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 235/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2023/1974

(2023. gada 18. septembris)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu, kas saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju izstrādāts par jūras biodaudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu teritorijās, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu 98/392/EK (1) Eiropas Kopiena ir noslēgusi Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju (“UNCLOS”) un 1994. gada 28. jūlija Nolīgumu par minētās konvencijas XI daļas īstenošanu attiecībā uz jautājumiem, kurus reglamentē šī konvencija, un attiecībā uz kuriem dalībvalstis ir nodevušas kompetenci Kopienai. Līdz šim Savienība ir vienīgā starptautiskā organizācija, kas ir UNCLOS Puse UNCLOS 305. panta 1. punkta f) apakšpunkta un IX pielikuma 1. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu 98/392/EK (1) Eiropas Kopiena ir noslēgusi Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju (“UNCLOS”) un 1994. gada 28. jūlija Nolīgumu par minētās konvencijas XI daļas īstenošanu attiecībā uz jautājumiem, kurus reglamentē šī konvencija, un attiecībā uz kuriem dalībvalstis ir nodevušas kompetenci Kopienai. Līdz šim Savienība ir vienīgā starptautiskā organizācija, kas ir UNCLOS Puse UNCLOS 305. panta 1. punkta f) apakšpunkta un IX pielikuma 1. panta nozīmē.

| (2) | 2017. gada 24. decembra Rezolūcijā 72/249 ANO Ģenerālā asambleja nolēma Apvienoto Nāciju Organizācijas aizgādnībā sasaukt starpvaldību konferenci, lai saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju izstrādātu starptautisku juridiski saistošu instrumentu attiecībā uz jūras biodaudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu teritorijās, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas. |
| --- | --- |

(2)

2017. gada 24. decembra Rezolūcijā 72/249 ANO Ģenerālā asambleja nolēma Apvienoto Nāciju Organizācijas aizgādnībā sasaukt starpvaldību konferenci, lai saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju izstrādātu starptautisku juridiski saistošu instrumentu attiecībā uz jūras biodaudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu teritorijās, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas.

| (3) | 2018. gada 19. martā Padome pilnvaroja Komisiju Savienības attiecībā uz jautājumiem, kuri ir Savienības kompetencē un attiecībā uz kuriem Savienība ir pieņēmusi noteikumus, risināt sarunas par starptautisku juridiski saistošu instrumentu saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju par jūras bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu apgabalos, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas. |
| --- | --- |

(3)

2018. gada 19. martā Padome pilnvaroja Komisiju Savienības attiecībā uz jautājumiem, kuri ir Savienības kompetencē un attiecībā uz kuriem Savienība ir pieņēmusi noteikumus, risināt sarunas par starptautisku juridiski saistošu instrumentu saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju par jūras bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu apgabalos, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas.

| (4) | Gan Savienība, gan tās dalībvalstis ir UNCLOS puses, un tām ir kompetence jomās, uz kurām attiecas sarunas; tāpēc Savienība sarunās par minētā instrumenta tekstu piedalījās kopā ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(4)

Gan Savienība, gan tās dalībvalstis ir UNCLOS puses, un tām ir kompetence jomās, uz kurām attiecas sarunas; tāpēc Savienība sarunās par minētā instrumenta tekstu piedalījās kopā ar dalībvalstīm.

| (5) | Sarunas tika sekmīgi pabeigtas starpvaldību konferences atsāktajā piektajā sesijā, kas notika Ņujorkā no 2023. gada 19. līdz 20. jūnijam un kur tika pieņemts Nolīgums, kurš saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju izstrādāts par jūras biodaudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu teritorijās, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas (“BBNJ nolīgums”). |
| --- | --- |

(5)

Sarunas tika sekmīgi pabeigtas starpvaldību konferences atsāktajā piektajā sesijā, kas notika Ņujorkā no 2023. gada 19. līdz 20. jūnijam un kur tika pieņemts Nolīgums, kurš saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju izstrādāts par jūras biodaudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu teritorijās, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas (“BBNJ nolīgums”).

| (6) | Aktīvi piedaloties, Savienība un tās dalībvalstis sniedza ieguldījumu sekmīgajā sarunu iznākumā. |
| --- | --- |

(6)

Aktīvi piedaloties, Savienība un tās dalībvalstis sniedza ieguldījumu sekmīgajā sarunu iznākumā.

| (7) | BBNJ nolīgums aptver četras jomas: jūras ģenētiskie resursi, tostarp tie, kas saistīti ar vienlīdzīgu ieguvumu sadali (BBNJ nolīguma II daļa), tādi pasākumi kā teritorijai specifiski pārvaldības rīki, tostarp aizsargājamās jūras teritorijas (BBNJ nolīguma III daļa), ietekmes uz vidi novērtējumi; (BBNJ nolīguma IV daļa), kā arī spēju veidošana un jūras tehnoloģiju nodošana (BBNJ nolīguma V daļa). BBNJ nolīgums vēl vairāk atbalstīs ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam, jo īpaši tās 14. ilgtspējīgas attīstības mērķa (“Dzīvība ūdenī”), sasniegšanu un palīdzēs sasniegt Kuņminas-Monreālas globālā biodaudzveidības satvara mērķus un uzdevumus. |
| --- | --- |

(7)

BBNJ nolīgums aptver četras jomas: jūras ģenētiskie resursi, tostarp tie, kas saistīti ar vienlīdzīgu ieguvumu sadali (BBNJ nolīguma II daļa), tādi pasākumi kā teritorijai specifiski pārvaldības rīki, tostarp aizsargājamās jūras teritorijas (BBNJ nolīguma III daļa), ietekmes uz vidi novērtējumi; (BBNJ nolīguma IV daļa), kā arī spēju veidošana un jūras tehnoloģiju nodošana (BBNJ nolīguma V daļa). BBNJ nolīgums vēl vairāk atbalstīs ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam, jo īpaši tās 14. ilgtspējīgas attīstības mērķa (“Dzīvība ūdenī”), sasniegšanu un palīdzēs sasniegt Kuņminas-Monreālas globālā biodaudzveidības satvara mērķus un uzdevumus.

| (8) | BBNJ nolīgums atbilst Savienības vides mērķiem, kas minēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. pantā, proti, saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti; aizsargāt cilvēka veselību; apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus; sekmēt starptautiska mēroga pasākumus, lai risinātu reģionālas vai pasaules vides problēmas, un jo īpaši cīnīties pret klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

(8)

BBNJ nolīgums atbilst Savienības vides mērķiem, kas minēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. pantā, proti, saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti; aizsargāt cilvēka veselību; apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus; sekmēt starptautiska mēroga pasākumus, lai risinātu reģionālas vai pasaules vides problēmas, un jo īpaši cīnīties pret klimata pārmaiņām.

| (9) | Saskaņā ar BBNJ nolīguma 65. pantu nolīgums ir atvērts parakstīšanai Savienībai. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar BBNJ nolīguma 65. pantu nolīgums ir atvērts parakstīšanai Savienībai.

| (10) | Nolīguma parakstīšana Savienības vārdā neietekmē kompetenču sadalījumu starp Savienību un tās dalībvalstīm. Šo lēmumu nevajadzētu interpretēt tā, ka ar to tiek izmantota Savienības iespēja īstenot savu ārējo kompetenci jomās, uz kurām attiecas nolīgums un kuras ir dalītā kompetencē, ciktāl Savienība šādu kompetenci vēl nav īstenojusi iekšēji. |
| --- | --- |

(10)

Nolīguma parakstīšana Savienības vārdā neietekmē kompetenču sadalījumu starp Savienību un tās dalībvalstīm. Šo lēmumu nevajadzētu interpretēt tā, ka ar to tiek izmantota Savienības iespēja īstenot savu ārējo kompetenci jomās, uz kurām attiecas nolīgums un kuras ir dalītā kompetencē, ciktāl Savienība šādu kompetenci vēl nav īstenojusi iekšēji.

| (11) | Savienībai par BBNJ nolīguma pusi būtu jākļūst kopā ar tās dalībvalstīm, jo abām ir kompetence jomās, uz kurām attiecas nolīgums. Šis lēmums neskar to, ka dalībvalstis paraksta nolīgumu saskaņā ar to iekšējām procedūrām. |
| --- | --- |

(11)

Savienībai par BBNJ nolīguma pusi būtu jākļūst kopā ar tās dalībvalstīm, jo abām ir kompetence jomās, uz kurām attiecas nolīgums. Šis lēmums neskar to, ka dalībvalstis paraksta nolīgumu saskaņā ar to iekšējām procedūrām.

| (12) | Šis lēmums neskar Savienības un tās dalībvalstu vienošanās saistībā ar to attiecīgo atbildību par BBNJ nolīguma saistību izpildi, kas jāuzņemas saskaņā ar BBNJ nolīguma 67. pantu. |
| --- | --- |

(12)

Šis lēmums neskar Savienības un tās dalībvalstu vienošanās saistībā ar to attiecīgo atbildību par BBNJ nolīguma saistību izpildi, kas jāuzņemas saskaņā ar BBNJ nolīguma 67. pantu.

| (13) | Šis lēmums neskar dalībvalstu suverenitāti, suverēnās tiesības un jurisdikciju saskaņā ar UNCLOS. |
| --- | --- |

(13)

Šis lēmums neskar dalībvalstu suverenitāti, suverēnās tiesības un jurisdikciju saskaņā ar UNCLOS.

| (14) | BBNJ nolīgums būtu jāparaksta, |
| --- | --- |

(14)

BBNJ nolīgums būtu jāparaksta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu, kas saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju izstrādāts par jūras biodaudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu teritorijās, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas (“nolīgums”), ņemot vērā tā noslēgšanu. (2)

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2023. gada 18. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  Padomes Lēmums 98/392/EK (1998. gada 23. marts) par Eiropas Kopienas parakstīto ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju un 1994. gada 28. jūlija Nolīgumu par minētās konvencijas XI daļas īstenošanu (OV L 179, 23.6.1998., 1. lpp.).

1

(2)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.

2

---

REGULAS

| 25.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 235/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 235/4

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2023/1975

(2023. gada 10. augusts)

par pagaidu ārkārtas pasākumiem, ar kuriem, lai atrisinātu noteiktas problēmas, ko augļu un dārzeņu nozarē izraisījuši nelabvēlīgi laikapstākļi un ar tiem saistītie pasākumi, attiecībā uz 2023. gadu atkāpjas no dažiem noteikumiem Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/126, ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/2115

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/2115 (2021. gada 2. decembris), ar ko izveido noteikumus par atbalstu stratēģiskajiem plāniem, kuri dalībvalstīm jāizstrādā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP stratēģiskie plāni) un kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 (1), un jo īpaši tās 45. panta c) punktu,

tā kā:

| (1) | 2023. gada pavasarī vairāku dalībvalstu reģionos bija iestājušies sevišķi nelabvēlīgi laikapstākļi, kas krasi samazināja augļu un dārzeņu produkciju. Spānijā, Katalonijas reģionā sausuma dēļ produkcija nu ir vismaz par 50 % mazāka, nekā plānots, bet Itālijā, Emīlijas-Romanjas reģionā produkciju iznīcinājuši plūdi. Produkcijas apjomu un kvalitāti sausums stipri ietekmējis arī dažos Francijas un Portugāles reģionos. |
| --- | --- |

(1)

2023. gada pavasarī vairāku dalībvalstu reģionos bija iestājušies sevišķi nelabvēlīgi laikapstākļi, kas krasi samazināja augļu un dārzeņu produkciju. Spānijā, Katalonijas reģionā sausuma dēļ produkcija nu ir vismaz par 50 % mazāka, nekā plānots, bet Itālijā, Emīlijas-Romanjas reģionā produkciju iznīcinājuši plūdi. Produkcijas apjomu un kvalitāti sausums stipri ietekmējis arī dažos Francijas un Portugāles reģionos.

| (2) | Ņemot vērā 2023. gada pavasarī valdījušo sevišķi nelabvēlīgo laikapstākļu bezprecedenta raksturu, minētās grūtības jāmazina, atkāpjoties no noteikumiem, kas augļu un dārzeņu nozarē attiecībā uz tirgū laistās produkcijas vērtības aprēķināšanu noteikti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/126 (2). |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā 2023. gada pavasarī valdījušo sevišķi nelabvēlīgo laikapstākļu bezprecedenta raksturu, minētās grūtības jāmazina, atkāpjoties no noteikumiem, kas augļu un dārzeņu nozarē attiecībā uz tirgū laistās produkcijas vērtības aprēķināšanu noteikti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/126 (2).

| (3) | Arī ražotāju organizācijas ir neaizsargātas pret darbības pārrāvumiem un iztraucējumiem, ko izraisījuši sevišķi nelabvēlīgie 2023. gada pavasara laikapstākļi, un daļēji vai pilnībā zaudētās produkcijas dēļ piedzīvo finansiālas grūtības un naudas plūsmas problēmas. Tas tiešā veidā ietekmē ražotāju organizāciju finansiālo stabilitāti un spēju īstenot darbības programmas ne tikai 2023. gadā, bet arī turpmākajos gados, jo 2023. gadā tirgū laistās produkcijas vērtība ietekmē Savienības finansiālās palīdzības aprēķināšanu par turpmākajiem gadiem. Tālāk tas ietekmē ražotāju organizāciju spēju ieviest pasākumus un darbības, kas vērstas uz šīs krīzes seku pārvarēšanu. Turklāt tirgū laistās produkcijas vērtības samazināšanās, ko izraisījuši nelabvēlīgie laikapstākļi, apdraud augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizāciju pieņemto darbības programmu nepārtrauktību un dzīvotspēju tālākā nākotnē. |
| --- | --- |

(3)

Arī ražotāju organizācijas ir neaizsargātas pret darbības pārrāvumiem un iztraucējumiem, ko izraisījuši sevišķi nelabvēlīgie 2023. gada pavasara laikapstākļi, un daļēji vai pilnībā zaudētās produkcijas dēļ piedzīvo finansiālas grūtības un naudas plūsmas problēmas. Tas tiešā veidā ietekmē ražotāju organizāciju finansiālo stabilitāti un spēju īstenot darbības programmas ne tikai 2023. gadā, bet arī turpmākajos gados, jo 2023. gadā tirgū laistās produkcijas vērtība ietekmē Savienības finansiālās palīdzības aprēķināšanu par turpmākajiem gadiem. Tālāk tas ietekmē ražotāju organizāciju spēju ieviest pasākumus un darbības, kas vērstas uz šīs krīzes seku pārvarēšanu. Turklāt tirgū laistās produkcijas vērtības samazināšanās, ko izraisījuši nelabvēlīgie laikapstākļi, apdraud augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizāciju pieņemto darbības programmu nepārtrauktību un dzīvotspēju tālākā nākotnē.

| (4) | Tā kā Savienības atbalsta summu aprēķina kā procentuālo daļu no tās produkcijas vērtības, kuru katra ražotāju organizācija laidusi tirgū, nelabvēlīgu laikapstākļu radītie tirgū laistās augļu un dārzeņu produkcijas vērtības samazinājumi būtiski ietekmēs Savienības atbalsta summu, ko ražotāju organizācijas saņems nākamajā gadā. Ja 2023. gadā tirgū laistās produkcijas vērtība būtu ievērojami mazāka nekā iepriekš, ražotāju organizācijas riskētu zaudēt savu ražotāju organizācijas statusu, jo viens no šādas atzīšanas kritērijiem prasa sasniegt konkrētu minimālo tirgū laistās produkcijas vērtību, kas noteikta valsts līmenī. Tas apdraudētu ražotāju organizāciju ilgtermiņa stabilitāti. Tāpēc, ja 2023. gadā nelabvēlīgo 2023. gada pavasara laikapstākļu ietekmē produkta vērtība samazinātos vismaz par 35 % un ja tas būtu ārpus ražotāju organizāciju atbildības jomas un kontroles, šādi zaudējumi būtu jāneitralizē, tirgū laistās produkcijas vērtību par 2023. gadu nosakot 100 % apmērā no piecu iepriekšējo 12 mēnešu pārskata periodu vidējās vērtības, bet neņemot vērā periodus, kuros tā bijusi vislielākā un vismazākā. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā Savienības atbalsta summu aprēķina kā procentuālo daļu no tās produkcijas vērtības, kuru katra ražotāju organizācija laidusi tirgū, nelabvēlīgu laikapstākļu radītie tirgū laistās augļu un dārzeņu produkcijas vērtības samazinājumi būtiski ietekmēs Savienības atbalsta summu, ko ražotāju organizācijas saņems nākamajā gadā. Ja 2023. gadā tirgū laistās produkcijas vērtība būtu ievērojami mazāka nekā iepriekš, ražotāju organizācijas riskētu zaudēt savu ražotāju organizācijas statusu, jo viens no šādas atzīšanas kritērijiem prasa sasniegt konkrētu minimālo tirgū laistās produkcijas vērtību, kas noteikta valsts līmenī. Tas apdraudētu ražotāju organizāciju ilgtermiņa stabilitāti. Tāpēc, ja 2023. gadā nelabvēlīgo 2023. gada pavasara laikapstākļu ietekmē produkta vērtība samazinātos vismaz par 35 % un ja tas būtu ārpus ražotāju organizāciju atbildības jomas un kontroles, šādi zaudējumi būtu jāneitralizē, tirgū laistās produkcijas vērtību par 2023. gadu nosakot 100 % apmērā no piecu iepriekšējo 12 mēnešu pārskata periodu vidējās vērtības, bet neņemot vērā periodus, kuros tā bijusi vislielākā un vismazākā.

| (5) | Ņemot vērā vajadzību rīkoties tūlīt, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā vajadzību rīkoties tūlīt, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pagaidu atkāpe no Deleģētās regulas (ES) 2022/126

Atkāpjoties no Deleģētās regulas (ES) 2022/126 32. panta 3. punkta b) apakšpunkta, ja 2023. gada pavasara nelabvēlīgo laikapstākļu ietekmē produkta vērtība ir samazinājusies vismaz par 35 % un ja tas ir ārpus ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības atbildības jomas un kontroles, tirgū laistās attiecīgās 2023. gada produkcijas vērtību uzskata par tādu, kas ir 100 % no piecos iepriekšējos 12 mēnešu pārskata periodos tirgū laistās produkcijas vidējās vērtības, izņemot periodus, kuros tā bijusi vislielākā un vismazākā.

Ražotāju organizācija attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei pierāda, ka pirmās daļas nosacījumi ir izpildīti.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 10. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 435, 6.12.2021., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/126 (2021. gada 7. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/2115 papildina ar prasībām, kuras piemērojamas konkrētu veidu intervences pasākumiem, ko dalībvalstis savos KLP stratēģiskajos plānos 2023.–2027. gadam noteikušas atbilstīgi minētajai regulai, kā arī ar noteikumiem par īpatsvaru, ko piemēro laba lauksaimnieciskā un vidiskā stāvokļa (LLVS) 1. standarta vajadzībām (OV L 20, 31.1.2022., 52. lpp.).

2

---

| 25.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 235/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 235/6

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2023/1976

(2023. gada 10. augusts),

ar kuru attiecībā uz tirgū laistās produkcijas vērtību, valsts stratēģiju un par daudzgadu saistībām augļu un dārzeņu nozarē izmaksātās Savienības finansiālās palīdzības atgūšanu 2023. gadā nelabvēlīgu laikapstākļu dēļ atkāpjas no Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/891, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 37. un 173. pantu,

tā kā:

| (1) | 2023. gada pavasarī vairāku dalībvalstu reģionos bija iestājušies sevišķi nelabvēlīgi laikapstākļi, kas krasi samazināja augļu un dārzeņu produkciju. Spānijā, Katalonijas reģionā sausuma dēļ produkcija nu ir vismaz par 50 % mazāka, nekā plānots, bet Itālijā, Emīlijas-Romanjas reģionā produkciju iznīcinājuši plūdi. Produkcijas apjomu un kvalitāti sausums stipri ietekmējis arī dažos Francijas un Portugāles reģionos. |
| --- | --- |

(1)

2023. gada pavasarī vairāku dalībvalstu reģionos bija iestājušies sevišķi nelabvēlīgi laikapstākļi, kas krasi samazināja augļu un dārzeņu produkciju. Spānijā, Katalonijas reģionā sausuma dēļ produkcija nu ir vismaz par 50 % mazāka, nekā plānots, bet Itālijā, Emīlijas-Romanjas reģionā produkciju iznīcinājuši plūdi. Produkcijas apjomu un kvalitāti sausums stipri ietekmējis arī dažos Francijas un Portugāles reģionos.

| (2) | Sevišķi nelabvēlīgo 2023. gada pavasara laikapstākļu dēļ daudzas atzītas ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības augļu un dārzeņu nozarē saskaras ar grūtībām savu apstiprināto darbības programmu īstenošanā. Dažas apstiprinātās darbības un pasākumi 2023. gadā netiks īstenoti, tādējādi daļa no darbības fondiem paliks neizlietota. Citas atzītas ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības savas darbības programmas groza, lai īstenotu tādas uz sevišķi nelabvēlīgo laikapstākļu ietekmes novēršanu vērstas darbības un pasākumus augļu un dārzeņu nozarē kā, piemēram, krīzes pārvarēšanas pasākumi. |
| --- | --- |

(2)

Sevišķi nelabvēlīgo 2023. gada pavasara laikapstākļu dēļ daudzas atzītas ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības augļu un dārzeņu nozarē saskaras ar grūtībām savu apstiprināto darbības programmu īstenošanā. Dažas apstiprinātās darbības un pasākumi 2023. gadā netiks īstenoti, tādējādi daļa no darbības fondiem paliks neizlietota. Citas atzītas ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības savas darbības programmas groza, lai īstenotu tādas uz sevišķi nelabvēlīgo laikapstākļu ietekmes novēršanu vērstas darbības un pasākumus augļu un dārzeņu nozarē kā, piemēram, krīzes pārvarēšanas pasākumi.

| (3) | Ņemot vērā 2023. gada pavasarī valdījušo sevišķi nelabvēlīgo laikapstākļu bezprecedenta raksturu, minētās grūtības jāmazina, atkāpjoties no dažiem noteikumiem, kas augļu un dārzeņu nozarē noteikti ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/891 (2). |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā 2023. gada pavasarī valdījušo sevišķi nelabvēlīgo laikapstākļu bezprecedenta raksturu, minētās grūtības jāmazina, atkāpjoties no dažiem noteikumiem, kas augļu un dārzeņu nozarē noteikti ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/891 (2).

| (4) | Pagaidu atkāpes būtu jāpiemēro darbības programmām, kuras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/2117 (3) 5. panta 6. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā un Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2022/2528 (4) 1. panta b) punktā ietvertajiem pārejas noteikumiem turpina darboties ar nosacījumiem, kas piemērojami saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(4)

Pagaidu atkāpes būtu jāpiemēro darbības programmām, kuras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/2117 (3) 5. panta 6. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā un Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2022/2528 (4) 1. panta b) punktā ietvertajiem pārejas noteikumiem turpina darboties ar nosacījumiem, kas piemērojami saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013.

| (5) | Bez tam sevišķi nelabvēlīgo laikapstākļu dēļ dažās dalībvalstīs ir radušās ārkārtējas grūtības saistībā ar atzīto ražotāju organizāciju un ražotāju organizāciju apvienību darbības programmu plānošanu, pārvaldību un īstenošanu augļu un dārzeņu nozarē. Tas var aizkavēt šo darbības programmu īstenošanu, un tāpēc ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības var nespēt izpildīt Savienības prasības, kas minētajām darbības programmām noteiktas Deleģētajā regulā (ES) 2017/891. Ražotāju organizācijas ir neaizsargātas arī pret darbības pārrāvumiem un iztraucējumiem, ko izraisījuši nelabvēlīgie laikapstākļi, un daļēji vai pilnībā zaudētās produkcijas dēļ piedzīvo finansiālas grūtības un naudas plūsmas problēmas. Tas tiešā veidā ietekmē ražotāju organizāciju finansiālo stabilitāti un spēju īstenot darbības programmas ne tikai 2023. gadā, bet arī turpmākajos gados, jo 2023. gadā tirgū laistās produkcijas vērtība ietekmē Savienības finansiālās palīdzības aprēķināšanu par turpmākajiem gadiem. Tālāk tas ietekmē ražotāju organizāciju spēju ieviest pasākumus un darbības, kas vērstas uz nelabvēlīgo laikapstākļu seku pārvarēšanu. Turklāt tirgū laistās produkcijas vērtības samazināšanās, ko izraisījuši nelabvēlīgie laikapstākļi, apdraud augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizāciju pieņemto darbības programmu nepārtrauktību un dzīvotspēju tālākā nākotnē. |
| --- | --- |

(5)

Bez tam sevišķi nelabvēlīgo laikapstākļu dēļ dažās dalībvalstīs ir radušās ārkārtējas grūtības saistībā ar atzīto ražotāju organizāciju un ražotāju organizāciju apvienību darbības programmu plānošanu, pārvaldību un īstenošanu augļu un dārzeņu nozarē. Tas var aizkavēt šo darbības programmu īstenošanu, un tāpēc ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības var nespēt izpildīt Savienības prasības, kas minētajām darbības programmām noteiktas Deleģētajā regulā (ES) 2017/891. Ražotāju organizācijas ir neaizsargātas arī pret darbības pārrāvumiem un iztraucējumiem, ko izraisījuši nelabvēlīgie laikapstākļi, un daļēji vai pilnībā zaudētās produkcijas dēļ piedzīvo finansiālas grūtības un naudas plūsmas problēmas. Tas tiešā veidā ietekmē ražotāju organizāciju finansiālo stabilitāti un spēju īstenot darbības programmas ne tikai 2023. gadā, bet arī turpmākajos gados, jo 2023. gadā tirgū laistās produkcijas vērtība ietekmē Savienības finansiālās palīdzības aprēķināšanu par turpmākajiem gadiem. Tālāk tas ietekmē ražotāju organizāciju spēju ieviest pasākumus un darbības, kas vērstas uz nelabvēlīgo laikapstākļu seku pārvarēšanu. Turklāt tirgū laistās produkcijas vērtības samazināšanās, ko izraisījuši nelabvēlīgie laikapstākļi, apdraud augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizāciju pieņemto darbības programmu nepārtrauktību un dzīvotspēju tālākā nākotnē.

| (6) | Lai novērstu nelabvēlīgo laikapstākļu sekas un to ietekmi uz pārdotās produkcijas vērtību, ražotāju organizācijas 2023. gadā būtu jāatbrīvo no Deleģētās regulas (ES) 2017/891 11. panta 2. punkta noteikumiem, kuri prasa raudzīties, lai, pārdodot tādu ražotāju produkciju, kuri nav ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības biedri, šādas produkcijas ekonomiskā vērtība būtu mazāka par pašas ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības tirgū laistās produkcijas vērtību. |
| --- | --- |

(6)

Lai novērstu nelabvēlīgo laikapstākļu sekas un to ietekmi uz pārdotās produkcijas vērtību, ražotāju organizācijas 2023. gadā būtu jāatbrīvo no Deleģētās regulas (ES) 2017/891 11. panta 2. punkta noteikumiem, kuri prasa raudzīties, lai, pārdodot tādu ražotāju produkciju, kuri nav ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības biedri, šādas produkcijas ekonomiskā vērtība būtu mazāka par pašas ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības tirgū laistās produkcijas vērtību.

| (7) | Tā kā Savienības atbalsta summu aprēķina kā procentuālo daļu no tās produkcijas vērtības, kuru katra ražotāju organizācija laidusi tirgū, nelabvēlīgo laikapstākļu radītie tirgū laistās augļu un dārzeņu produkcijas vērtības samazinājumi būtiski ietekmēs Savienības atbalsta summu, ko ražotāju organizācijas saņems nākamajā gadā. Ja 2023. gadā tirgū laistās produkcijas vērtība būtu ievērojami mazāka nekā iepriekš, ražotāju organizācijas riskētu zaudēt savu ražotāju organizācijas statusu, jo viens no šādas atzīšanas kritērijiem prasa sasniegt konkrētu minimālo tirgū laistās produkcijas vērtību, kas noteikta valsts līmenī. Tas apdraudētu ražotāju organizāciju ilgtermiņa stabilitāti. Tāpēc, ja 2023. gadā nelabvēlīgo 2023. gada pavasara laikapstākļu ietekmē produkta vērtība samazinātos vismaz par 35 % un ja tas būtu ārpus ražotāju organizāciju atbildības jomas un kontroles, šādi zaudējumi būtu jāneitralizē, tirgū laistās produkcijas vērtību par 2023. gadu nosakot 100 % apmērā no piecu iepriekšējo 12 mēnešu pārskata periodu vidējās vērtības, bet neņemot vērā periodus, kuros vērtība bijusi vislielākā un vismazākā. Robežvērtība, kas Deleģētās regulas (ES) 2017/891 23. panta 4. punktā noteikta 65 % apmērā no iepriekšējā periodā tirgū laistās produkcijas vērtības, nav pietiekama, lai nelabvēlīgo laikapstākļu situācijā ražotāju organizācijas, kuras minētais tirgū laistās produkcijas vērtības samazinājums ir skāris, varētu saglabāt ekonomisku un finansiālu stabilitāti. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā Savienības atbalsta summu aprēķina kā procentuālo daļu no tās produkcijas vērtības, kuru katra ražotāju organizācija laidusi tirgū, nelabvēlīgo laikapstākļu radītie tirgū laistās augļu un dārzeņu produkcijas vērtības samazinājumi būtiski ietekmēs Savienības atbalsta summu, ko ražotāju organizācijas saņems nākamajā gadā. Ja 2023. gadā tirgū laistās produkcijas vērtība būtu ievērojami mazāka nekā iepriekš, ražotāju organizācijas riskētu zaudēt savu ražotāju organizācijas statusu, jo viens no šādas atzīšanas kritērijiem prasa sasniegt konkrētu minimālo tirgū laistās produkcijas vērtību, kas noteikta valsts līmenī. Tas apdraudētu ražotāju organizāciju ilgtermiņa stabilitāti. Tāpēc, ja 2023. gadā nelabvēlīgo 2023. gada pavasara laikapstākļu ietekmē produkta vērtība samazinātos vismaz par 35 % un ja tas būtu ārpus ražotāju organizāciju atbildības jomas un kontroles, šādi zaudējumi būtu jāneitralizē, tirgū laistās produkcijas vērtību par 2023. gadu nosakot 100 % apmērā no piecu iepriekšējo 12 mēnešu pārskata periodu vidējās vērtības, bet neņemot vērā periodus, kuros vērtība bijusi vislielākā un vismazākā. Robežvērtība, kas Deleģētās regulas (ES) 2017/891 23. panta 4. punktā noteikta 65 % apmērā no iepriekšējā periodā tirgū laistās produkcijas vērtības, nav pietiekama, lai nelabvēlīgo laikapstākļu situācijā ražotāju organizācijas, kuras minētais tirgū laistās produkcijas vērtības samazinājums ir skāris, varētu saglabāt ekonomisku un finansiālu stabilitāti.

| (8) | Dalībvalstis 2023. gadā būtu jāatbrīvo arī no Deleģētās regulas (ES) 2017/891 27. panta 5. punktā noteiktā pienākuma valsts stratēģijā noteikt, kāda ir darbības fonda maksimālā procentuālā daļā, ko drīkst iztērēt katram individuālajam pasākumam vai darbības veidam. |
| --- | --- |

(8)

Dalībvalstis 2023. gadā būtu jāatbrīvo arī no Deleģētās regulas (ES) 2017/891 27. panta 5. punktā noteiktā pienākuma valsts stratēģijā noteikt, kāda ir darbības fonda maksimālā procentuālā daļā, ko drīkst iztērēt katram individuālajam pasākumam vai darbības veidam.

| (9) | Deleģētās regulas (ES) 2017/891 34. panta 1. punktā un 34. panta 2. punkta pirmajā daļā noteikts, ka ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības var savās darbības programmās izdarīt grozījumus, kuri attiecas uz nākamajiem īstenošanas gadiem vai pat uz kārtējo gadu, taču tālab ir jāsaņem dalībvalstu apstiprinājums. Lai novērstu nelabvēlīgo laikapstākļu sekas, vajadzētu turklāt dot pagaidu iespēju minētos noteikumus 2023. gadā nepiemērot. |
| --- | --- |

(9)

Deleģētās regulas (ES) 2017/891 34. panta 1. punktā un 34. panta 2. punkta pirmajā daļā noteikts, ka ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības var savās darbības programmās izdarīt grozījumus, kuri attiecas uz nākamajiem īstenošanas gadiem vai pat uz kārtējo gadu, taču tālab ir jāsaņem dalībvalstu apstiprinājums. Lai novērstu nelabvēlīgo laikapstākļu sekas, vajadzētu turklāt dot pagaidu iespēju minētos noteikumus 2023. gadā nepiemērot.

| (10) | Lai nelabvēlīgo laikapstākļu dēļ pielāgotu apstiprināto darbības programmu plānošanu, pārvaldību un īstenošanu, dalībvalstīm, atkāpjoties no Deleģētās regulas (ES) 2017/891 34. panta 2. punkta otrās daļas a) apakšpunkta, vajadzētu būt iespējai atļaut ražotāju organizācijām savas darbības programmas 2023. gadā pilnībā vai daļēji apturēt. |
| --- | --- |

(10)

Lai nelabvēlīgo laikapstākļu dēļ pielāgotu apstiprināto darbības programmu plānošanu, pārvaldību un īstenošanu, dalībvalstīm, atkāpjoties no Deleģētās regulas (ES) 2017/891 34. panta 2. punkta otrās daļas a) apakšpunkta, vajadzētu būt iespējai atļaut ražotāju organizācijām savas darbības programmas 2023. gadā pilnībā vai daļēji apturēt.

| (11) | Deleģētās regulas (ES) 2017/891 36. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka tad, ja ražotāju organizācija vai ražotāju organizāciju apvienība savu darbības programmu īstenot pārtraukusi pirms paredzētā termiņa beigām, turpmāki maksājumi par darbībām, kas īstenotas pēc minētās darbības programmas pārtraukšanas dienas, šādai organizācijai vai apvienībai netiek veikti. Lai nodrošinātu ražotāju organizāciju finansiālo stabilitāti, atbalsts, kas saņemts par atbalsttiesīgajām darbībām, kuras veiktas pirms darbības programmas pārtraukšanas, nebūtu jāatgūst, ja ražotāju organizācija vai ražotāju organizāciju apvienība dalībvalsts kompetentajai iestādei pierāda, ka minētā darbības programma 2023. gadā pārtraukta tādu ar nelabvēlīgiem laikapstākļiem saistītu iemeslu dēļ, kuri ir ārpus ražotāju organizācijas kontroles un atbildības jomas. |
| --- | --- |

(11)

Deleģētās regulas (ES) 2017/891 36. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka tad, ja ražotāju organizācija vai ražotāju organizāciju apvienība savu darbības programmu īstenot pārtraukusi pirms paredzētā termiņa beigām, turpmāki maksājumi par darbībām, kas īstenotas pēc minētās darbības programmas pārtraukšanas dienas, šādai organizācijai vai apvienībai netiek veikti. Lai nodrošinātu ražotāju organizāciju finansiālo stabilitāti, atbalsts, kas saņemts par atbalsttiesīgajām darbībām, kuras veiktas pirms darbības programmas pārtraukšanas, nebūtu jāatgūst, ja ražotāju organizācija vai ražotāju organizāciju apvienība dalībvalsts kompetentajai iestādei pierāda, ka minētā darbības programma 2023. gadā pārtraukta tādu ar nelabvēlīgiem laikapstākļiem saistītu iemeslu dēļ, kuri ir ārpus ražotāju organizācijas kontroles un atbildības jomas.

| (12) | Lai nodrošinātu ražotāju organizāciju finansiālo stabilitāti, Savienības finansiālā palīdzība, kas saņemta par daudzgadu saistībām augļu un dārzeņu nozarē, piemēram, par vidiskām darbībām, pretēji Deleģētās regulas (ES) 2017/891 36. panta 3. punkta prasībai nebūtu jāatgūst un jāiemaksā atpakaļ Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondā (ELGF), ja šādu saistību ilgtermiņa mērķus nav bijis iespējams sasniegt tāpēc, ka tās 2023. gadā pārtrauktas ar nelabvēlīgo 2023. gada pavasara laikapstākļu sekām saistītu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu ražotāju organizāciju finansiālo stabilitāti, Savienības finansiālā palīdzība, kas saņemta par daudzgadu saistībām augļu un dārzeņu nozarē, piemēram, par vidiskām darbībām, pretēji Deleģētās regulas (ES) 2017/891 36. panta 3. punkta prasībai nebūtu jāatgūst un jāiemaksā atpakaļ Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondā (ELGF), ja šādu saistību ilgtermiņa mērķus nav bijis iespējams sasniegt tāpēc, ka tās 2023. gadā pārtrauktas ar nelabvēlīgo 2023. gada pavasara laikapstākļu sekām saistītu iemeslu dēļ.

| (13) | Ņemot vērā vajadzību rīkoties tūlīt, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā vajadzību rīkoties tūlīt, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pagaidu atkāpes no Deleģētās regulas (ES) 2017/891

1.   Atkāpjoties no Deleģētās regulas (ES) 2017/891 11. panta 2. punkta, ierobežojumu, saskaņā ar kuru 2023. gadā ražotāju organizācija tādu ražotāju produkciju, kas nav ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības biedri, drīkst pārdot tikai tad, ja minētās darbības ekonomiskā vērtība ir mazāka par tirgū laistās pašu produkcijas vērtību, nepiemēro ražotāju organizācijām, kuras skāruši nelabvēlīgie 2023. gada pavasara laikapstākļi.

2.   Atkāpjoties no Deleģētās regulas (ES) 2017/891 23. panta 4. punkta, ja 2023. gada pavasara nelabvēlīgo laikapstākļu ietekmē produkta vērtība ir samazinājusies vismaz par 35 % un ja tas ir ārpus ražotāju organizācijas atbildības jomas un kontroles, tirgū laistās attiecīgās 2023. gada produkcijas vērtību uzskata par tādu, kas ir 100 % no piecos iepriekšējos 12 mēnešu pārskata periodos tirgū laistās produkcijas vidējās vērtības, izņemot periodus, kuros tā bijusi vislielākā un vismazākā.

3.   Atkāpjoties no Deleģētās regulas (ES) 2017/891 27. panta 5. punkta, attiecībā uz 2023. gadu dalībvalstu pienākumu valsts stratēģijā noteikt darbības fonda maksimālās procentuālās daļas, kuras var iztērēt katram individuālajam pasākumam vai darbības veidam, neattiecina uz ražotāju organizācijām vai ražotāju organizāciju apvienībām, kuras skāruši nelabvēlīgie 2023. gada pavasara laikapstākļi.

4.   Dalībvalstu un ražotāju organizāciju pienākumus, kas attiecībā uz darbības programmu grozījumiem noteikti Deleģētās regulas (ES) 2017/891 34. panta 1. punktā un 34. panta 2. punkta pirmajā daļā, 2023. gadā nepiemēro ražotāju organizācijām vai ražotāju organizāciju apvienībām, kuras skāruši nelabvēlīgie 2023. gada pavasara laikapstākļi.

5.   Atkāpjoties no Deleģētās regulas (ES) 2017/891 34. panta 2. punkta otrās daļas a) apakšpunkta, attiecībā uz 2023. gadu dalībvalstis var atļaut ražotāju organizācijām, kuras skāruši 2023. gada pavasara nelabvēlīgie laikapstākļi, pilnībā vai daļēji apturēt savas 2023. gada darbības programmas.

6.   Atkāpjoties no Deleģētās regulas (ES) 2017/891 36. panta 2. punkta a) apakšpunkta, attiecībā uz 2023. gadu atbalstu, kas saņemts par atbalsttiesīgām darbībām, kuras veiktas pirms darbības programmas izbeigšanas, neatgūst tad, ja darbības programmas izbeigšana ir notikusi tādu 2023. gada pavasara nelabvēlīgo laikapstākļu dēļ, kuri ir ārpus attiecīgās ražotāju organizācijas kontroles un atbildības jomas.

7.   Atkāpjoties no Deleģētās regulas (ES) 2017/891 36. panta 3. punkta, Savienības finansiālo palīdzību par daudzgadu saistībām, piemēram, par vidiskām darbībām, kuru ilgtermiņa mērķus un gaidāmos ieguvumus 2023. gadā nav bijis iespējams sasniegt tāpēc, ka tās 2023. gadā pārtrauktas nelabvēlīgo 2023. gada pavasara laikapstākļu dēļ, neatgūst un neiemaksā atpakaļ ELGF.

8.   Ražotāju organizācija attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei pierāda, ka iepriekšējo punktu nosacījumi ir izpildīti.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 10. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/891 (2017. gada 13. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 papildina attiecībā uz sodiem, kas piemērojami minētajās nozarēs, un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011 (OV L 138, 25.5.2017., 4. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/2117 (2021. gada 2. decembris), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju, (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām, (ES) Nr. 251/2014 par aromatizētu vīna produktu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un (ES) Nr. 228/2013, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem (OV L 435, 6.12.2021., 262. lpp.).

3

(4)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2528 (2022. gada 17. oktobris), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2017/891 un atceļ Deleģēto regulu (ES) Nr. 611/2014, (ES) 2015/1366 un (ES) 2016/1149, kas piemērojamas atbalsta shēmām konkrētās lauksaimniecības nozarēs (OV L 328, 22.12.2022., 70. lpp.).

4

---

LĒMUMI

| 25.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 235/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 235/10

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2023/1977

(2023. gada 18. septembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Olīvu padomes Dalībnieku padomē attiecībā uz nosacījumiem par Bosnijas un Hercegovinas valdības pievienošanos 2015. gada Starptautiskajam nolīgumam par olīveļļu un galda olīvām

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | 2015. gada Starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām (“nolīgums”) saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/1892 (1) Savienības vārdā tika parakstīts 2016. gada 18. novembrī ar noteikumu, ka tas vēlāk tiks noslēgts. Nolīgums saskaņā ar tā 31. panta 2. punktu provizoriski stājās spēkā 2017. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(1)

2015. gada Starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām (“nolīgums”) saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/1892 (1) Savienības vārdā tika parakstīts 2016. gada 18. novembrī ar noteikumu, ka tas vēlāk tiks noslēgts. Nolīgums saskaņā ar tā 31. panta 2. punktu provizoriski stājās spēkā 2017. gada 1. janvārī.

| (2) | Nolīgums Savienības vārdā tika apstiprināts 2019. gada 17. maijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/848 (2). |
| --- | --- |

(2)

Nolīgums Savienības vārdā tika apstiprināts 2019. gada 17. maijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/848 (2).

| (3) | Ievērojot nolīguma 29. pantu, Starptautiskās Olīvu padomes Dalībnieku padomei (“Dalībnieku padome”) ir jānosaka nosacījumi, ar kādiem valdības pievienojas nolīgumam. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot nolīguma 29. pantu, Starptautiskās Olīvu padomes Dalībnieku padomei (“Dalībnieku padome”) ir jānosaka nosacījumi, ar kādiem valdības pievienojas nolīgumam.

| (4) | Bosnijas un Hercegovinas valdība ir iesniegusi oficiālu pieteikumu uz pievienošanos nolīgumam. Tāpēc Dalībnieku padome būtu jāaicina kādā no tās nākamajām sesijām vai procedūrā, ar ko Dalībnieku padome lēmumus pieņem sarakstes ceļā, noteikt Bosnijas un Hercegovinas pievienošanās nosacījumus, kuri attiecas uz tās līdzdalības daļām Starptautiskajā Olīvu padomē un tās pievienošanās instrumenta deponēšanas termiņu. |
| --- | --- |

(4)

Bosnijas un Hercegovinas valdība ir iesniegusi oficiālu pieteikumu uz pievienošanos nolīgumam. Tāpēc Dalībnieku padome būtu jāaicina kādā no tās nākamajām sesijām vai procedūrā, ar ko Dalībnieku padome lēmumus pieņem sarakstes ceļā, noteikt Bosnijas un Hercegovinas pievienošanās nosacījumus, kuri attiecas uz tās līdzdalības daļām Starptautiskajā Olīvu padomē un tās pievienošanās instrumenta deponēšanas termiņu.

| (5) | Ņemot vērā to, ka Bosnija un Hercegovina savas olīvu nozares attīsta patēriņa ziņā un plāno attīstīt ražošanu, tās pievienošanās ar zināmiem nosacījumiem varētu stiprināt Starptautiskās Olīvu padomi, jo īpaši centienus panākt vienotību valstu un starptautiskajos tiesību aktos, kuri attiecas uz olīvu produktu īpašībām, lai tādējādi novērstu tirdzniecības šķēršļus. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā to, ka Bosnija un Hercegovina savas olīvu nozares attīsta patēriņa ziņā un plāno attīstīt ražošanu, tās pievienošanās ar zināmiem nosacījumiem varētu stiprināt Starptautiskās Olīvu padomi, jo īpaši centienus panākt vienotību valstu un starptautiskajos tiesību aktos, kuri attiecas uz olīvu produktu īpašībām, lai tādējādi novērstu tirdzniecības šķēršļus.

| (6) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Dalībnieku padomē, jo pieņemamie lēmumi, ietekmēdami lēmumu pieņemšanas līdzsvaru Dalībnieku padomē gadījumos, kad lēmumi netiek pieņemti vienprātīgi saskaņā ar nolīguma 10. panta 4. punktu, Savienībai radīs juridiskas sekas, |
| --- | --- |

(6)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Dalībnieku padomē, jo pieņemamie lēmumi, ietekmēdami lēmumu pieņemšanas līdzsvaru Dalībnieku padomē gadījumos, kad lēmumi netiek pieņemti vienprātīgi saskaņā ar nolīguma 10. panta 4. punktu, Savienībai radīs juridiskas sekas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Starptautiskās Olīvu padomes Dalībnieku padomē kādā no tās nākamajām sesijām vai procedūrā, ar ko Dalībnieku padome lēmumus pieņem sarakstes ceļā, Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz nosacījumiem par Bosnijas un Hercegovinas valdības pievienošanos nolīgumam, ir izklāstīta pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2023. gada 18. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1892 (2016. gada 10. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu 2015. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām (OV L 293, 28.10.2016., 2. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2019/848 (2019. gada 17. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu 2015. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām (OV L 139, 27.5.2019., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Kādā nākamajā Dalībnieku padomes sesijā vai procedūrā, ar ko Dalībnieku padome lēmumus pieņem sarakstes ceļā, Savienība atbalsta Bosnijas un Hercegovinas valdības pievienošanos nolīgumam ar noteikumu, ka Bosnijas un Hercegovinas līdzdalības daļas tiek aprēķinātas saskaņā ar nolīguma 11. pantā norādīto formulu un ka pievienošanās instrumenta deponēšanas termiņš nepārsniedz 18 mēnešus pēc Dalībnieku padomes lēmuma. Ja pievienošanās instrumenta deponēšana aizkavējas, Savienība turpmākos lēmumos, kas jāpieņem Dalībnieku padomei, var atbalstīt instrumenta deponēšanas termiņa pagarināšanu.

---

| 25.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 235/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 235/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2023/1978

(2023. gada 21. septembris)

par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Vācijā, izņemot elektroenerģijas ražošanu no atjaunīgajiem energoresursiem iekārtās, kuras nodotas ekspluatācijā pirms 2014. gada 1. augusta un joprojām saņem publisko finansējumu, un attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību no atkrastes vējparkiem, kuri nodoti ekspluatācijā pēc 2012. gada 1. janvāra un uz kuriem attiecas Vācijas 2012. gada Atjaunīgo energoresursu likums (Erneuerbare-Energien-Gesetz)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 6271)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (1), un jo īpaši tās 35. panta 3. punktu,

apspriedusies ar Publiskā iepirkuma padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   FAKTI UN PROCEDŪRA

FAKTI UN PROCEDŪRA

| (1) | Vācijas Enerģētikas un ūdenssaimniecības asociācija (Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V., turpmāk “BDEW” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”) 2023. gada 13. aprīlī iesniedza Komisijai pieprasījumu saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 1. punktu (“pieprasījums”). Pieprasījums atbilst Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1804 (2) 1. panta 1. punktā un minētā īstenošanas lēmuma I pielikumā noteiktajām formālajām prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Vācijas Enerģētikas un ūdenssaimniecības asociācija (Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V., turpmāk “BDEW” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”) 2023. gada 13. aprīlī iesniedza Komisijai pieprasījumu saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 1. punktu (“pieprasījums”). Pieprasījums atbilst Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1804 (2) 1. panta 1. punktā un minētā īstenošanas lēmuma I pielikumā noteiktajām formālajām prasībām.

Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V.

BDEW

2

| (2) | BDEW ir asociācija, kas pārstāv Vācijas enerģētikas un ūdenssaimniecības nozares uzņēmumus, kuri tiek uzskatīti par līgumslēdzējiem Direktīvas 2014/25/ES 4. panta nozīmē. Pieprasījums attiecas uz darbībām, kas saistītas ar atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Vācijā, izņemot elektroenerģijas ražošanu no atjaunīgajiem energoresursiem iekārtās, kuras nodotas ekspluatācijā pirms 2014. gada 1. augusta un joprojām saņem subsīdijas. |
| --- | --- |

(2)

BDEW ir asociācija, kas pārstāv Vācijas enerģētikas un ūdenssaimniecības nozares uzņēmumus, kuri tiek uzskatīti par līgumslēdzējiem Direktīvas 2014/25/ES 4. panta nozīmē. Pieprasījums attiecas uz darbībām, kas saistītas ar atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Vācijā, izņemot elektroenerģijas ražošanu no atjaunīgajiem energoresursiem iekārtās, kuras nodotas ekspluatācijā pirms 2014. gada 1. augusta un joprojām saņem subsīdijas.

BDEW

| (3) | Pieprasījumam bija pievienota Vācijas Federālā karteļu apkarošanas biroja (Bundeskartellamt, turpmāk “BKartA”) argumentēta un pamatota nostāja, kas datēta ar 2022. gada 25. maiju. Šajā nostājā BKartA rūpīgi analizē nosacījumus par Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punkta piemērojamību attiecīgajai darbībai atbilstīgi minētā panta 2. un 3. punktam. |
| --- | --- |

(3)

Pieprasījumam bija pievienota Vācijas Federālā karteļu apkarošanas biroja (Bundeskartellamt, turpmāk “BKartA”) argumentēta un pamatota nostāja, kas datēta ar 2022. gada 25. maiju. Šajā nostājā BKartA rūpīgi analizē nosacījumus par Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punkta piemērojamību attiecīgajai darbībai atbilstīgi minētā panta 2. un 3. punktam.

Bundeskartellamt

BKartA

BKartA

| (4) | Atbilstīgi Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 1. punkta a) apakšpunktam, tā kā, pamatojoties uz minētās direktīvas 34. panta 3. punkta pirmo daļu, var pieņemt, ka tirgus ir brīvi pieejams, Komisijai 90 darba dienu laikā jāpieņem īstenošanas lēmums par pieprasījumu. |
| --- | --- |

(4)

Atbilstīgi Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 1. punkta a) apakšpunktam, tā kā, pamatojoties uz minētās direktīvas 34. panta 3. punkta pirmo daļu, var pieņemt, ka tirgus ir brīvi pieejams, Komisijai 90 darba dienu laikā jāpieņem īstenošanas lēmums par pieprasījumu.

| (5) | 2023. gada 16. maijāBDEW iesniedza papildu argumentus, paskaidrojot, kāpēc uzskata, ka BKartA analīze par atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas darbības daļēju pakļaušanu konkurencei Vācijā nav pilnībā pamatota. |
| --- | --- |

(5)

2023. gada 16. maijāBDEW iesniedza papildu argumentus, paskaidrojot, kāpēc uzskata, ka BKartA analīze par atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas darbības daļēju pakļaušanu konkurencei Vācijā nav pilnībā pamatota.

BDEW

BKartA

| (6) | Ørsted A/S2023. gada 15. jūnijā iesniedza Komisijai pieprasījumu saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 1. punktu. Šis pieprasījums attiecas uz elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību no Vācijas atkrastes vējparkiem, kuri nodoti ekspluatācijā pēc 2012. gada 1. janvāra un uz kuriem attiecas 2012. gada Atjaunīgo energoresursu likums (Erneuerbare-Energien-Gesetz, turpmāk “EEG”). Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 5. punktu šis pieprasījums netiek uzskatīts par jaunu procedūru un tiek izskatīts pirmā pieprasījuma kontekstā. Komisija un BDEW vienojās, ka otrā pieprasījuma rezultātā Komisijas īstenošanas akta pieņemšanas termiņš ir 2023. gada 25. septembris. |
| --- | --- |

(6)

Ørsted A/S2023. gada 15. jūnijā iesniedza Komisijai pieprasījumu saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 1. punktu. Šis pieprasījums attiecas uz elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību no Vācijas atkrastes vējparkiem, kuri nodoti ekspluatācijā pēc 2012. gada 1. janvāra un uz kuriem attiecas 2012. gada Atjaunīgo energoresursu likums (Erneuerbare-Energien-Gesetz, turpmāk “EEG”). Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 5. punktu šis pieprasījums netiek uzskatīts par jaunu procedūru un tiek izskatīts pirmā pieprasījuma kontekstā. Komisija un BDEW vienojās, ka otrā pieprasījuma rezultātā Komisijas īstenošanas akta pieņemšanas termiņš ir 2023. gada 25. septembris.

Ørsted A/S

Erneuerbare-Energien-Gesetz

EEG

BDEW

2.   TIESISKAIS REGULĒJUMS

TIESISKAIS REGULĒJUMS

| (7) | Direktīva 2014/25/ES attiecas uz līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu tādu darbību veikšanai, kas saistītas ar elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību saskaņā ar 9. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ja šai darbībai nav piemērots atbrīvojums saskaņā ar minētās direktīvas 34. pantu. |
| --- | --- |

(7)

Direktīva 2014/25/ES attiecas uz līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu tādu darbību veikšanai, kas saistītas ar elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību saskaņā ar 9. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ja šai darbībai nav piemērots atbrīvojums saskaņā ar minētās direktīvas 34. pantu.

| (8) | Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punktā noteikts, ka direktīva pēc dalībvalsts vai līgumslēdzēja subjekta pieprasījuma neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu tās jomā esošu darbību, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, kuriem piekļuve nav ierobežota. |
| --- | --- |

(8)

Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punktā noteikts, ka direktīva pēc dalībvalsts vai līgumslēdzēja subjekta pieprasījuma neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu tās jomā esošu darbību, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, kuriem piekļuve nav ierobežota.

| (9) | Konkurences tiešu attiekšanos uz darbību novērtē, ņemot vērā objektīvus kritērijus un attiecīgās nozares īpatnības. Tomēr šo novērtēšanu ierobežo piemērojamie īsie termiņi un vajadzība paļauties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju. Šī informācija ir iegūta no jau pieejamiem avotiem vai no informācijas, kas saņemta pēc pieprasījuma saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. pantu, un to nevar papildināt ar laikietilpīgākām metodēm, sevišķi tādām, kuru vidū ir attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem adresētas sabiedriskas aptaujas. |
| --- | --- |

(9)

Konkurences tiešu attiekšanos uz darbību novērtē, ņemot vērā objektīvus kritērijus un attiecīgās nozares īpatnības. Tomēr šo novērtēšanu ierobežo piemērojamie īsie termiņi un vajadzība paļauties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju. Šī informācija ir iegūta no jau pieejamiem avotiem vai no informācijas, kas saņemta pēc pieprasījuma saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. pantu, un to nevar papildināt ar laikietilpīgākām metodēm, sevišķi tādām, kuru vidū ir attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem adresētas sabiedriskas aptaujas.

| (10) | Tieša pakļautība konkurencei konkrētā tirgū jāizvērtē pēc dažādiem kritērijiem, no kuriem neviens pats par sevi nav izšķirīgs. |
| --- | --- |

(10)

Tieša pakļautība konkurencei konkrētā tirgū jāizvērtē pēc dažādiem kritērijiem, no kuriem neviens pats par sevi nav izšķirīgs.

| (11) | Lai izvērtētu, vai uz attiecīgajām darbībām attiecas tieša konkurence tirgos, uz kuriem attiecas šis lēmums, jāņem vērā galveno dalībnieku tirgus daļa un tas, vai un kādā mērā Vācijā tiek izmantotas shēmas, lai sniegtu atbalstu atjaunīgās elektroenerģijas ražošanai un vairumtirdzniecībai. |
| --- | --- |

(11)

Lai izvērtētu, vai uz attiecīgajām darbībām attiecas tieša konkurence tirgos, uz kuriem attiecas šis lēmums, jāņem vērā galveno dalībnieku tirgus daļa un tas, vai un kādā mērā Vācijā tiek izmantotas shēmas, lai sniegtu atbalstu atjaunīgās elektroenerģijas ražošanai un vairumtirdzniecībai.

3.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

| (12) | Šā lēmuma mērķis ir konstatēt, vai uz pieprasījumā minētajām darbībām tirgos, kuriem piekļuve Direktīvas 2014/25/ES 34. panta nozīmē nav ierobežota, konkurence attiecas tādā līmenī, kas nodrošina, ka arī gadījumā, ja nepastāvētu Direktīvas 2014/25/ES izklāstītajos detalizētajos iepirkuma noteikumos paredzētā iepirkuma disciplīna, iepirkums attiecīgo darbību veikšanai tiktu īstenots pārredzami un nediskriminējoši saskaņā ar kritērijiem, kas pircējiem ļauj noteikt, kurš risinājums kopumā ir saimnieciski visizdevīgākais. |
| --- | --- |

(12)

Šā lēmuma mērķis ir konstatēt, vai uz pieprasījumā minētajām darbībām tirgos, kuriem piekļuve Direktīvas 2014/25/ES 34. panta nozīmē nav ierobežota, konkurence attiecas tādā līmenī, kas nodrošina, ka arī gadījumā, ja nepastāvētu Direktīvas 2014/25/ES izklāstītajos detalizētajos iepirkuma noteikumos paredzētā iepirkuma disciplīna, iepirkums attiecīgo darbību veikšanai tiktu īstenots pārredzami un nediskriminējoši saskaņā ar kritērijiem, kas pircējiem ļauj noteikt, kurš risinājums kopumā ir saimnieciski visizdevīgākais.

| (13) | Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija attiecīgi 2023. gada aprīlī un jūnijā un informācija, ko iesniedza BDEW, Ørsted un Vācijas iestādes, kā arī publiski pieejamā informācija. Lēmumu var pārskatīt, ja juridiskās vai faktiskās situācijas būtisku pārmaiņu rezultātā vairs netiek izpildīti Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punkta piemērojamības nosacījumi. |
| --- | --- |

(13)

Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija attiecīgi 2023. gada aprīlī un jūnijā un informācija, ko iesniedza BDEW, Ørsted un Vācijas iestādes, kā arī publiski pieejamā informācija. Lēmumu var pārskatīt, ja juridiskās vai faktiskās situācijas būtisku pārmaiņu rezultātā vairs netiek izpildīti Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punkta piemērojamības nosacījumi.

BDEW

Ørsted

3.1.   Neierobežota piekļuve tirgum

Neierobežota piekļuve tirgum

| (14) | Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja attiecīgā dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi atbilstīgos Direktīvas 2014/25/ES III pielikumā norādītos Savienības tiesību aktus, kuru vidū attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību ietilpst arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/944 (3). |
| --- | --- |

(14)

Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja attiecīgā dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi atbilstīgos Direktīvas 2014/25/ES III pielikumā norādītos Savienības tiesību aktus, kuru vidū attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību ietilpst arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/944 (3).

3

| (15) | Komisijai pieejamā informācija liecina, ka Vācija ir transponējusi Direktīvu (ES) 2019/944 un to piemēro. Tātad piekļuve konkrētajam tirgum Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 3. punkta izpratnē nav ierobežota. |
| --- | --- |

(15)

Komisijai pieejamā informācija liecina, ka Vācija ir transponējusi Direktīvu (ES) 2019/944 un to piemēro. Tātad piekļuve konkrētajam tirgum Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 3. punkta izpratnē nav ierobežota.

3.2.   Konkurences novērtējums

Konkurences novērtējums

3.2.1.   Konkrētā produktu tirgus definīcija

Konkrētā produktu tirgus definīcija

| (16) | Saskaņā ar BDEW sniegto informāciju konkrēto produktu tirgu veido tradicionālo un atjaunīgo energoresursu ražošana un vairumtirdzniecība, izņemot elektroenerģijas ražošanu no atjaunīgajiem energoresursiem iekārtās, kuras nodotas ekspluatācijā pirms 2014. gada 1. augusta un kuras joprojām saņem subsīdijas. Ørsted uzskata, ka konkrētais tirgus ietver elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību, uz ko attiecas tiešās tirdzniecības iespēja kopš 2012. gada vai tiešās tirdzniecības pienākums kopš 2014. gada. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar BDEW sniegto informāciju konkrēto produktu tirgu veido tradicionālo un atjaunīgo energoresursu ražošana un vairumtirdzniecība, izņemot elektroenerģijas ražošanu no atjaunīgajiem energoresursiem iekārtās, kuras nodotas ekspluatācijā pirms 2014. gada 1. augusta un kuras joprojām saņem subsīdijas. Ørsted uzskata, ka konkrētais tirgus ietver elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību, uz ko attiecas tiešās tirdzniecības iespēja kopš 2012. gada vai tiešās tirdzniecības pienākums kopš 2014. gada.

BDEW

Ørsted

| (17) | BDEW norāda (4), ka uz visām iekārtām, kas nodotas ekspluatācijā pēc 2014. gada 1. augusta, kā standarta tirdzniecības veids attiecas obligātā tiešā tirdzniecība. Iekārtas, uz kurām attiecas obligātā tiešā tirdzniecība, var izvēlēties vai nu tiešo tirdzniecību ar tirgus piemaksu, vai arī tiešo tirdzniecību bez atbalsta (tā dēvēto cita veida tiešo tirdzniecību). Izņēmums attiecībā uz tiešās tirdzniecības pienākumu ir tikai mazām iekārtām. Proti, tās ir iekārtas ar jaudu līdz 500 kW, kas nodotas ekspluatācijā pirms 2016. gada 1. janvāra, un iekārtas ar jaudu līdz 100 kW, kas nodotas ekspluatācijā no 2016. gada 1. janvāra. Tādas mazas iekārtas var izlemt, vai izvēlēties fiksētā iepirkuma tarifa modeli vai tiešo tirdzniecību. |
| --- | --- |

(17)

BDEW norāda (4), ka uz visām iekārtām, kas nodotas ekspluatācijā pēc 2014. gada 1. augusta, kā standarta tirdzniecības veids attiecas obligātā tiešā tirdzniecība. Iekārtas, uz kurām attiecas obligātā tiešā tirdzniecība, var izvēlēties vai nu tiešo tirdzniecību ar tirgus piemaksu, vai arī tiešo tirdzniecību bez atbalsta (tā dēvēto cita veida tiešo tirdzniecību). Izņēmums attiecībā uz tiešās tirdzniecības pienākumu ir tikai mazām iekārtām. Proti, tās ir iekārtas ar jaudu līdz 500 kW, kas nodotas ekspluatācijā pirms 2016. gada 1. janvāra, un iekārtas ar jaudu līdz 100 kW, kas nodotas ekspluatācijā no 2016. gada 1. janvāra. Tādas mazas iekārtas var izlemt, vai izvēlēties fiksētā iepirkuma tarifa modeli vai tiešo tirdzniecību.

BDEW

4

| (18) | Attiecībā uz iekārtām, kas joprojām saņem publisko finansējumu, BDEW norāda, ka tā dēvētās pēcatbalsta iekārtas ir tās, uz kurām atbalsts neattiecas vai neattieksies pēc divdesmit gadu atbalsta sniegšanas, sākot no 2021. gada 1. janvāra. Pēcatbalsta iekārtām, kuru uzstādītā elektriskā jauda ir lielāka par 100 kW, elektroenerģija jātirgo tieši bez atbalsta (cita veida tiešā tirdzniecība). Iekārtām, kuru uzstādītā elektriskā jauda ir mazāka par 100 kW (ieskaitot), ir iespēja izvēlēties vai nu (neatbalstītu) cita veida tiešo tirdzniecību, vai arī pārdošanu tīkla operatoram, maksājot iepirkuma tarifu. Tomēr šis iepirkuma tarifs tagad ir vienāds tikai ar gada tirgus vērtību, no kuras atskaitītas pārvades sistēmas operatoru vidējās tirdzniecības izmaksas par tīkla operatoram pārdoto elektroenerģiju (5). Tāpēc Vācijas likumdevējs un Komisija šo atlīdzību uzskata tikai par tirgus atbalstu (pārejas postenis), nevis par valsts atbalstu (nav atbalsta) (6). Pēcatbalsta iekārtām, izņemot mazās elektrostacijas, piemēro cita veida obligātu tiešo tirdzniecību. |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz iekārtām, kas joprojām saņem publisko finansējumu, BDEW norāda, ka tā dēvētās pēcatbalsta iekārtas ir tās, uz kurām atbalsts neattiecas vai neattieksies pēc divdesmit gadu atbalsta sniegšanas, sākot no 2021. gada 1. janvāra. Pēcatbalsta iekārtām, kuru uzstādītā elektriskā jauda ir lielāka par 100 kW, elektroenerģija jātirgo tieši bez atbalsta (cita veida tiešā tirdzniecība). Iekārtām, kuru uzstādītā elektriskā jauda ir mazāka par 100 kW (ieskaitot), ir iespēja izvēlēties vai nu (neatbalstītu) cita veida tiešo tirdzniecību, vai arī pārdošanu tīkla operatoram, maksājot iepirkuma tarifu. Tomēr šis iepirkuma tarifs tagad ir vienāds tikai ar gada tirgus vērtību, no kuras atskaitītas pārvades sistēmas operatoru vidējās tirdzniecības izmaksas par tīkla operatoram pārdoto elektroenerģiju (5). Tāpēc Vācijas likumdevējs un Komisija šo atlīdzību uzskata tikai par tirgus atbalstu (pārejas postenis), nevis par valsts atbalstu (nav atbalsta) (6). Pēcatbalsta iekārtām, izņemot mazās elektrostacijas, piemēro cita veida obligātu tiešo tirdzniecību.

BDEW

5

6

| (19) | Iepriekšējā lēmumā par elektroenerģijas ražošanu Vācijā (7) Komisija bija nošķīrusi tradicionālās elektroenerģijas ražošanas tirgu no atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas tirgus. Komisija uzskatīja, ka elektroenerģijas ražošana un pārdošana, ko regulē EEG, nepieder no tradicionālajiem energoresursiem ražotās elektroenerģijas ražošanas un pirmās pārdošanas tirgum, jo no atjaunīgajiem energoresursiem ražoto elektroenerģiju parasti vairumtirgos nepārdod tieši – to vispirms par likumā noteikto atlīdzību nopērk pārvades tīklu operatori. |
| --- | --- |

(19)

Iepriekšējā lēmumā par elektroenerģijas ražošanu Vācijā (7) Komisija bija nošķīrusi tradicionālās elektroenerģijas ražošanas tirgu no atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas tirgus. Komisija uzskatīja, ka elektroenerģijas ražošana un pārdošana, ko regulē EEG, nepieder no tradicionālajiem energoresursiem ražotās elektroenerģijas ražošanas un pirmās pārdošanas tirgum, jo no atjaunīgajiem energoresursiem ražoto elektroenerģiju parasti vairumtirgos nepārdod tieši – to vispirms par likumā noteikto atlīdzību nopērk pārvades tīklu operatori.

7

EEG

| (20) | Vēlākajos lēmumos Komisija konstatēja, ka tradicionālās un (vismaz daļa) atjaunīgās elektroenerģijas ražošana ietilpst vienā un tajā pašā tirgū. Lēmumā par Nīderlandi (8) Komisija norādīja, ka no atjaunīgajiem energoresursiem ražoto elektroenerģiju pārdod tieši tirgū un ka Nīderlandes SDE+ sistēma veicina konkurētspējīgus piedāvājumus, savukārt konkurenti cenšas samazināt izmaksas (tāpēc tie saņem piemaksu par piegādi). Lēmumā par Itāliju (9) Komisija atzīmēja, ka jaunākās atjaunīgās elektroenerģijas shēmas bijušas pakļautas konkursam, kurā piedalījies liels skaits pretendentu. Lēmumā par Lietuvu (10) Komisija norādīja, ka saskaņā ar trešo atbalsta shēmu saražotā elektroenerģija saņem uz piemaksām balstītu atbalstu, kas noteikts konkursā, un konstatēja, ka tā pieder pie viena tirgus ar tradicionālo elektroenerģijas ražošanu. Attiecībā uz Dāniju (11) Komisija 2022. gadā konstatēja, ka publiskā finansējuma piešķiršana ir pakļauta konkurencei, izmantojot konkursa procedūru, kas disciplinē atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražotājus attiecībā uz to iepirkuma politiku. Rezultātā tā secināja, ka atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanas iekārtas, uz kurām attiecas šis pieprasījums, pieder pie tā paša tirgus, kur tradicionālās elektroenerģijas ražošanas iekārtas. |
| --- | --- |

(20)

Vēlākajos lēmumos Komisija konstatēja, ka tradicionālās un (vismaz daļa) atjaunīgās elektroenerģijas ražošana ietilpst vienā un tajā pašā tirgū. Lēmumā par Nīderlandi (8) Komisija norādīja, ka no atjaunīgajiem energoresursiem ražoto elektroenerģiju pārdod tieši tirgū un ka Nīderlandes SDE+ sistēma veicina konkurētspējīgus piedāvājumus, savukārt konkurenti cenšas samazināt izmaksas (tāpēc tie saņem piemaksu par piegādi). Lēmumā par Itāliju (9) Komisija atzīmēja, ka jaunākās atjaunīgās elektroenerģijas shēmas bijušas pakļautas konkursam, kurā piedalījies liels skaits pretendentu. Lēmumā par Lietuvu (10) Komisija norādīja, ka saskaņā ar trešo atbalsta shēmu saražotā elektroenerģija saņem uz piemaksām balstītu atbalstu, kas noteikts konkursā, un konstatēja, ka tā pieder pie viena tirgus ar tradicionālo elektroenerģijas ražošanu. Attiecībā uz Dāniju (11) Komisija 2022. gadā konstatēja, ka publiskā finansējuma piešķiršana ir pakļauta konkurencei, izmantojot konkursa procedūru, kas disciplinē atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražotājus attiecībā uz to iepirkuma politiku. Rezultātā tā secināja, ka atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanas iekārtas, uz kurām attiecas šis pieprasījums, pieder pie tā paša tirgus, kur tradicionālās elektroenerģijas ražošanas iekārtas.

8

SDE+

9

10

11

| (21) | BKartA savā nostājā norāda (12), ka no 2012. gada sākuma līdz 2020. gada beigām ar EEG atbalstu ir uzstādīti aptuveni 65 GW ražošanas jaudas, kas ir puse no EEG atbalstītās jaudas un ceturtā daļa no kopējās ražošanas jaudas Vācijā. Ar EEG atbalstītā elektroenerģija 2020. gadā veidoja aptuveni 20 % no kopējās saražotās elektroenerģijas Vācijā. Atbilstīgi EEG izmaksātās summas ir palielinājušās pavisam mēreni, jo arvien vairāk elektroenerģijas ražošanas iekārtu nolēma pārdot saražoto elektroenerģiju tirgū (tiešā tirdzniecība), nevis saņemt fiksētu piemaksu. Attiecībā uz produktu tirgus definīciju BKartA savā pretmonopola lēmumu praksē ir vairākkārt paudis viedokli, ka EEG elektroenerģija ir atsevišķs tirgus (13). |
| --- | --- |

(21)

BKartA savā nostājā norāda (12), ka no 2012. gada sākuma līdz 2020. gada beigām ar EEG atbalstu ir uzstādīti aptuveni 65 GW ražošanas jaudas, kas ir puse no EEG atbalstītās jaudas un ceturtā daļa no kopējās ražošanas jaudas Vācijā. Ar EEG atbalstītā elektroenerģija 2020. gadā veidoja aptuveni 20 % no kopējās saražotās elektroenerģijas Vācijā. Atbilstīgi EEG izmaksātās summas ir palielinājušās pavisam mēreni, jo arvien vairāk elektroenerģijas ražošanas iekārtu nolēma pārdot saražoto elektroenerģiju tirgū (tiešā tirdzniecība), nevis saņemt fiksētu piemaksu. Attiecībā uz produktu tirgus definīciju BKartA savā pretmonopola lēmumu praksē ir vairākkārt paudis viedokli, ka EEG elektroenerģija ir atsevišķs tirgus (13).

BKartA

12

EEG

EEG

EEG

EEG

BKartA

EEG

13

| (22) | Komisija norāda, ka elektroenerģijas ražošana no atjaunīgajiem energoresursiem Vācijā tiek atbalstīta ar vairākām shēmām, kuru iezīmes atšķiras. |
| --- | --- |

(22)

Komisija norāda, ka elektroenerģijas ražošana no atjaunīgajiem energoresursiem Vācijā tiek atbalstīta ar vairākām shēmām, kuru iezīmes atšķiras.

| (23) | Ņemot vērā to, ka Vācijā pastāv dažādas atbalsta shēmas elektroenerģijas ražošanai no atjaunīgajiem energoresursiem, šo apsvērumu analīzes vajadzībām tirgus tiks sadalīts, no vienas puses, starp iekārtām, kas var saņemt atlīdzību neatkarīgi no tirgus cenām (fiksēts iepirkuma tarifs, nomnieka elektroenerģijas piemaksa), un, no otras puses, iekārtām, kas saņem atlīdzību atkarībā no tirgus cenām (tiešā tirdzniecība ar juridiski noteiktu piemērojamo vērtību, tiešā tirdzniecība ar konkursa kārtībā noteiktu piemērojamo vērtību, pēcsubsidētās vecās iekārtas un cita veida tiešā tirdzniecība). Šī pieeja atbilst Komisijas Lēmumam 2012/218/ES par atbrīvojumu attiecībā uz Vācijas elektroenerģijas tirgu, kurā Komisija bija konstatējusi, ka likumā noteiktā atlīdzība ir viens no galvenajiem elementiem, veicot analīzi par to, kā konkurence attiecas uz EEG elektroenerģiju. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā to, ka Vācijā pastāv dažādas atbalsta shēmas elektroenerģijas ražošanai no atjaunīgajiem energoresursiem, šo apsvērumu analīzes vajadzībām tirgus tiks sadalīts, no vienas puses, starp iekārtām, kas var saņemt atlīdzību neatkarīgi no tirgus cenām (fiksēts iepirkuma tarifs, nomnieka elektroenerģijas piemaksa), un, no otras puses, iekārtām, kas saņem atlīdzību atkarībā no tirgus cenām (tiešā tirdzniecība ar juridiski noteiktu piemērojamo vērtību, tiešā tirdzniecība ar konkursa kārtībā noteiktu piemērojamo vērtību, pēcsubsidētās vecās iekārtas un cita veida tiešā tirdzniecība). Šī pieeja atbilst Komisijas Lēmumam 2012/218/ES par atbrīvojumu attiecībā uz Vācijas elektroenerģijas tirgu, kurā Komisija bija konstatējusi, ka likumā noteiktā atlīdzība ir viens no galvenajiem elementiem, veicot analīzi par to, kā konkurence attiecas uz EEG elektroenerģiju.

EEG

3.2.2.   Konkrētā ģeogrāfiskā tirgus definīcija

Konkrētā ģeogrāfiskā tirgus definīcija

| (24) | Saskaņā ar BDEW viedokli, pamatojoties uz Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi, konkrētais ģeogrāfiskais tirgus būtu jādefinē kā valsts tirgus, kurā ietilpst Vācijas Federatīvās Republikas teritorija (14). |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar BDEW viedokli, pamatojoties uz Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi, konkrētais ģeogrāfiskais tirgus būtu jādefinē kā valsts tirgus, kurā ietilpst Vācijas Federatīvās Republikas teritorija (14).

BDEW

14

| (25) | Attiecībā uz ģeogrāfisko tirgu Komisija savā līdzšinējā praksē (15) uzskatīja, ka elektroenerģijas ražošanas tirgus tvērums ir valsts robežās. Pieprasījuma iesniedzēja nostāja atbilst Komisijas praksei. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz ģeogrāfisko tirgu Komisija savā līdzšinējā praksē (15) uzskatīja, ka elektroenerģijas ražošanas tirgus tvērums ir valsts robežās. Pieprasījuma iesniedzēja nostāja atbilst Komisijas praksei.

15

| (26) | Tā kā nekas neliecina, ka ģeogrāfiskā tirgus tvērums varētu būt atšķirīgs, veicot novērtējumu saskaņā ar šo lēmumu un neskarot konkurences tiesības, var uzskatīt, ka atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības ģeogrāfiskais tvērums ir Vācijas teritorija. |
| --- | --- |

(26)

Tā kā nekas neliecina, ka ģeogrāfiskā tirgus tvērums varētu būt atšķirīgs, veicot novērtējumu saskaņā ar šo lēmumu un neskarot konkurences tiesības, var uzskatīt, ka atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības ģeogrāfiskais tvērums ir Vācijas teritorija.

3.2.3.   Tirgus analīze

Tirgus analīze

3.2.3.1.   Tirgus daļas un vispārējs elektroenerģijas ražošanas tirgus novērtējums Vācijā

Tirgus daļas un vispārējs elektroenerģijas ražošanas tirgus novērtējums Vācijā

| (27) | Komisija veiks Vācijas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirgus analīzi, pamatojoties uz pieejamajiem datiem attiecīgi par tradicionālās un atjaunīgās elektroenerģijas ražošanu. |
| --- | --- |

(27)

Komisija veiks Vācijas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirgus analīzi, pamatojoties uz pieejamajiem datiem attiecīgi par tradicionālās un atjaunīgās elektroenerģijas ražošanu.

| (28) | BKartA ikgadējā tirgus ziņojumā par tradicionālo elektroenerģijas ražošanu sniedz pārskatu par tirgus daļām. Laikposmā no 2019. līdz 2021. gadam piecu lielāko tradicionālās elektroenerģijas ražotāju gada tirgus daļas bija diezgan stabilas: RWE (26 %, 25,3 %, 26,1 %), LEAG (16,2 %, 14,9 %, 15,7 %), EnBW (12,7 %, 9,9 %, 11,4 %), EON (8,8 %, 9,6 %, 9,2 %) un Vattenfall (6,4 %, 5,6 %, 4,5 %). Tikai divi no šiem uzņēmumiem – EnBW un Vattenfall – ir līgumslēdzēji. Ørsted tirgus daļa kopējā tradicionālās un atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas tirgū 2020., 2021. un 2022. gadā bija nepilns 1 % (16). |
| --- | --- |

(28)

BKartA ikgadējā tirgus ziņojumā par tradicionālo elektroenerģijas ražošanu sniedz pārskatu par tirgus daļām. Laikposmā no 2019. līdz 2021. gadam piecu lielāko tradicionālās elektroenerģijas ražotāju gada tirgus daļas bija diezgan stabilas: RWE (26 %, 25,3 %, 26,1 %), LEAG (16,2 %, 14,9 %, 15,7 %), EnBW (12,7 %, 9,9 %, 11,4 %), EON (8,8 %, 9,6 %, 9,2 %) un Vattenfall (6,4 %, 5,6 %, 4,5 %). Tikai divi no šiem uzņēmumiem – EnBW un Vattenfall – ir līgumslēdzēji. Ørsted tirgus daļa kopējā tradicionālās un atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas tirgū 2020., 2021. un 2022. gadā bija nepilns 1 % (16).

BKartA

RWE

LEAG

EnBW

EON

Vattenfall

EnBW

Vattenfall

Ørsted

16

| (29) | Nav publiski pieejamu datu par trīs lielāko atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražotāju nosaukumiem un tirgus daļām. Daļēji tas ir tāpēc, ka atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas tirgū darbojas liels skaits dalībnieku. |
| --- | --- |

(29)

Nav publiski pieejamu datu par trīs lielāko atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražotāju nosaukumiem un tirgus daļām. Daļēji tas ir tāpēc, ka atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas tirgū darbojas liels skaits dalībnieku.

| (30) | BKartA ir noteikusi, ka pieciem iepriekšminētajiem uzņēmumiem ar vislielākajiem pārdošanas apjomiem tradicionālās elektroenerģijas ražošanā 2021. gadā Vācijas tirgū piederēja kopumā aptuveni 6,4 % liela tirgus daļa attiecībā uz EEG atbalstīto ražošanas apjomu (17). |
| --- | --- |

(30)

BKartA ir noteikusi, ka pieciem iepriekšminētajiem uzņēmumiem ar vislielākajiem pārdošanas apjomiem tradicionālās elektroenerģijas ražošanā 2021. gadā Vācijas tirgū piederēja kopumā aptuveni 6,4 % liela tirgus daļa attiecībā uz EEG atbalstīto ražošanas apjomu (17).

BKartA

EEG

17

| (31) | Saskaņā ar BDEW datiem var droši uzskatīt, ka no atjaunīgajiem energoresursiem ražotas elektroenerģijas ražotāju tirgus daļas ir salīdzinoši nelielas un nevienam nepieder vairāk par 10 % no tirgus. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar BDEW datiem var droši uzskatīt, ka no atjaunīgajiem energoresursiem ražotas elektroenerģijas ražotāju tirgus daļas ir salīdzinoši nelielas un nevienam nepieder vairāk par 10 % no tirgus.

BDEW

| (32) | BKartA savā nostājā (18) norāda, ka Vācijā elektroenerģijas vairumtirgū kopumā dominē efektīvs konkurences spiediens un ka vairumtirdzniecības cenu signāli rodas efektīvas konkurences rezultātā. Tāpēc Komisija atzīst, ka pastāv tradicionālās elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības radītais konkurences spiediens uz atjaunīgās elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību, pamatojoties uz atjaunīgās elektroenerģijas atbalsta shēmu sīkāku analīzi. |
| --- | --- |

(32)

BKartA savā nostājā (18) norāda, ka Vācijā elektroenerģijas vairumtirgū kopumā dominē efektīvs konkurences spiediens un ka vairumtirdzniecības cenu signāli rodas efektīvas konkurences rezultātā. Tāpēc Komisija atzīst, ka pastāv tradicionālās elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības radītais konkurences spiediens uz atjaunīgās elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību, pamatojoties uz atjaunīgās elektroenerģijas atbalsta shēmu sīkāku analīzi.

BKartA

18

3.2.3.2.   Atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības iekārtas, kas var saņemt no tirgus cenām neatkarīgu atlīdzību (t. i., saskaņā ar fiksētu iepirkuma tarifu (19)
  un nomnieka elektroenerģijas piemaksu (20)).

Atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības iekārtas, kas var saņemt no tirgus cenām neatkarīgu atlīdzību (t. i., saskaņā ar fiksētu iepirkuma tarifu

19

un nomnieka elektroenerģijas piemaksu

20

| (33) | Atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtas, kas nodotas ekspluatācijā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 1. augustam, ir atbrīvotas no tiešās tirdzniecības pienākuma un var izmantot fiksētā iepirkuma tarifa iespēju. Saskaņā ar BkartA sacīto šīs iekārtas saņem fiksētu atlīdzību no ārpustirgus dalībnieka (pārvades tīkla operatoriem) un nav iesaistītas tirgus darbībās. Saskaņā ar analīzi, kas veikta Komisijas 2012. gada lēmumā par elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Vācijā, šādas iekārtas nevar uzskatīt par pakļautām konkurencei. |
| --- | --- |

(33)

Atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtas, kas nodotas ekspluatācijā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 1. augustam, ir atbrīvotas no tiešās tirdzniecības pienākuma un var izmantot fiksētā iepirkuma tarifa iespēju. Saskaņā ar BkartA sacīto šīs iekārtas saņem fiksētu atlīdzību no ārpustirgus dalībnieka (pārvades tīkla operatoriem) un nav iesaistītas tirgus darbībās. Saskaņā ar analīzi, kas veikta Komisijas 2012. gada lēmumā par elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Vācijā, šādas iekārtas nevar uzskatīt par pakļautām konkurencei.

BkartA

| (34) | Mazās elektrostacijas, kas nodotas ekspluatācijā, sākot no 2014. gada 1. augusta (t. i., iekārtas ar jaudu < 100 kW vai, ja tās nodotas ekspluatācijā līdz 2015. gada beigām, ar jaudu < 500 kW), ir atbrīvotas no tiešās tirdzniecības pienākuma un var izmantot fiksētā iepirkuma tarifa iespēju. Saskaņā ar BkartA sacīto šīs iekārtas saņem fiksētu atlīdzību no ārpustirgus dalībnieka un nav iesaistītas tirgus darbībās. Saskaņā ar analīzi, kas veikta Komisijas 2012. gada lēmumā par elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Vācijā, šādas iekārtas nevar uzskatīt par pakļautām konkurencei. |
| --- | --- |

(34)

Mazās elektrostacijas, kas nodotas ekspluatācijā, sākot no 2014. gada 1. augusta (t. i., iekārtas ar jaudu < 100 kW vai, ja tās nodotas ekspluatācijā līdz 2015. gada beigām, ar jaudu < 500 kW), ir atbrīvotas no tiešās tirdzniecības pienākuma un var izmantot fiksētā iepirkuma tarifa iespēju. Saskaņā ar BkartA sacīto šīs iekārtas saņem fiksētu atlīdzību no ārpustirgus dalībnieka un nav iesaistītas tirgus darbībās. Saskaņā ar analīzi, kas veikta Komisijas 2012. gada lēmumā par elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Vācijā, šādas iekārtas nevar uzskatīt par pakļautām konkurencei.

BkartA

| (35) | Attiecībā uz “nomnieka elektroenerģijas piemaksu” jeb elektroenerģiju, ko iekārtas operators nepārdod saviem nomniekiem, saskaņā ar BKartA iekārtas operators izvēlēsies nomnieka elektroenerģijas piemaksu tikai tad, ja tas radīs papildu finansiālus ieguvumus. Tātad tas pašā pamatā ir vairāk subsidēts variants. BKartA secina, ka atjaunīgo energoresursu iekārtas, uz kurām attiecas “nomnieka elektroenerģijas piemaksa”, nav pakļautas konkurencei tieši. Komisija nav minējusi elementus, kas ļautu atkāpties no šā secinājuma. |
| --- | --- |

(35)

Attiecībā uz “nomnieka elektroenerģijas piemaksu” jeb elektroenerģiju, ko iekārtas operators nepārdod saviem nomniekiem, saskaņā ar BKartA iekārtas operators izvēlēsies nomnieka elektroenerģijas piemaksu tikai tad, ja tas radīs papildu finansiālus ieguvumus. Tātad tas pašā pamatā ir vairāk subsidēts variants. BKartA secina, ka atjaunīgo energoresursu iekārtas, uz kurām attiecas “nomnieka elektroenerģijas piemaksa”, nav pakļautas konkurencei tieši. Komisija nav minējusi elementus, kas ļautu atkāpties no šā secinājuma.

BKartA

BKartA

| (36) | Šā lēmuma vajadzībām, neskarot konkurences tiesības, iepriekš minētie faktori būtu jāuzskata par norādi, ka Vācijā atjaunīgās elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība, uz ko attiecas iepirkuma tarifi un nomnieka elektroenerģijas piemaksa, nav pakļauta konkurencei. Tādējādi, tā kā Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā izklāstītie nosacījumi nav izpildīti, jāsecina, ka Direktīvu 2014/25/ES vajadzētu arī turpmāk piemērot līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt šīs darbības Vācijā. |
| --- | --- |

(36)

Šā lēmuma vajadzībām, neskarot konkurences tiesības, iepriekš minētie faktori būtu jāuzskata par norādi, ka Vācijā atjaunīgās elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība, uz ko attiecas iepirkuma tarifi un nomnieka elektroenerģijas piemaksa, nav pakļauta konkurencei. Tādējādi, tā kā Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā izklāstītie nosacījumi nav izpildīti, jāsecina, ka Direktīvu 2014/25/ES vajadzētu arī turpmāk piemērot līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt šīs darbības Vācijā.

3.2.3.3.   Atjaunīgo energoresursu ražošanas iekārtas, kas saņem atlīdzību saistībā ar tirgus cenām (t. i., tiešā tirdzniecība ar juridiski noteiktu piemērojamo vērtību (21)
  , tiešā tirdzniecība ar konkursa kārtībā noteiktu piemērojamo vērtību (22)
  , pēcsubsidētās vecās iekārtas (23)
  un atjaunīgo energoresursu iekārtas, uz kurām attiecas cita veida tiešā tirdzniecība (24))

Atjaunīgo energoresursu ražošanas iekārtas, kas saņem atlīdzību saistībā ar tirgus cenām (t. i., tiešā tirdzniecība ar juridiski noteiktu piemērojamo vērtību

21

, tiešā tirdzniecība ar konkursa kārtībā noteiktu piemērojamo vērtību

22

, pēcsubsidētās vecās iekārtas

23

un atjaunīgo energoresursu iekārtas, uz kurām attiecas cita veida tiešā tirdzniecība

24

| (37) | EEG iekārtu operatori, uz kuriem attiecas tiešā tirdzniecība ar juridiski noteiktu piemērojamo vērtību, gūst ieņēmumus no:






  — | elektroenerģijas pārdošanas trešām personām (iepirkuma cenas apmērā, kas samaksāta par bilances grupā iekļautajiem daudzumiem). Šai tirdzniecībai nepiemēro regulatīvās prasības attiecībā uz cenu. Trešā persona nedrīkst būt tīkla operators, tādējādi pārdošana notiek vairumtirgū, |
| --- | --- | --- |

(37)

EEG iekārtu operatori, uz kuriem attiecas tiešā tirdzniecība ar juridiski noteiktu piemērojamo vērtību, gūst ieņēmumus no:

EEG

—

elektroenerģijas pārdošanas trešām personām (iepirkuma cenas apmērā, kas samaksāta par bilances grupā iekļautajiem daudzumiem). Šai tirdzniecībai nepiemēro regulatīvās prasības attiecībā uz cenu. Trešā persona nedrīkst būt tīkla operators, tādējādi pārdošana notiek vairumtirgū,

| — | tirgus piemaksa, ko tīkla operators maksā iekārtas operatoram par katru iepirkto kWh. Šajā gadījumā ir spēkā ierobežojums attiecībā uz iekārtām, kas nodotas ekspluatācijā no 2014. gada 1. augusta: ja EPEX iepriekšēja iepirkuma aktuāltirgū vismaz sešas stundas pēc kārtas ir negatīva vērtība, piemērojamo vērtību un tādējādi arī tirgus piemaksu par visu šo periodu samazina līdz nullei. Iekārtām, kas nodotas ekspluatācijā no 2021. gada 1. janvāra vai kurām no jauna piešķirts līgums, minētais periods ir samazināts līdz četrām stundām. Visām atjaunīgo energoresursu iekārtām, kas nodotas ekspluatācijā vai kam piešķirts EEG piešķīrums, sākot no 2023. gada 1. janvāra, šis laika periods tiks pakāpeniski samazināts no četrām stundām 2023. gadā līdz vienai stundai 2027. gadā. Tirgus piemaksa ir atsevišķs EEG iekārtas operatora maksājuma prasījums pret tīkla operatoru. To aprēķina iekārtām, kas nodotas ekspluatācijā no 2014. gada 1. augusta, kā starpību starp piemērojamo vērtību (anzulegender Wert, AW), ko piemēro iekārtai, un mēneša tirgus vērtību (Monatsmarktwert, MW) saskaņā ar formulu MP = AW – MW. |
| --- | --- |

—

tirgus piemaksa, ko tīkla operators maksā iekārtas operatoram par katru iepirkto kWh. Šajā gadījumā ir spēkā ierobežojums attiecībā uz iekārtām, kas nodotas ekspluatācijā no 2014. gada 1. augusta: ja EPEX iepriekšēja iepirkuma aktuāltirgū vismaz sešas stundas pēc kārtas ir negatīva vērtība, piemērojamo vērtību un tādējādi arī tirgus piemaksu par visu šo periodu samazina līdz nullei. Iekārtām, kas nodotas ekspluatācijā no 2021. gada 1. janvāra vai kurām no jauna piešķirts līgums, minētais periods ir samazināts līdz četrām stundām. Visām atjaunīgo energoresursu iekārtām, kas nodotas ekspluatācijā vai kam piešķirts EEG piešķīrums, sākot no 2023. gada 1. janvāra, šis laika periods tiks pakāpeniski samazināts no četrām stundām 2023. gadā līdz vienai stundai 2027. gadā. Tirgus piemaksa ir atsevišķs EEG iekārtas operatora maksājuma prasījums pret tīkla operatoru. To aprēķina iekārtām, kas nodotas ekspluatācijā no 2014. gada 1. augusta, kā starpību starp piemērojamo vērtību (anzulegender Wert, AW), ko piemēro iekārtai, un mēneša tirgus vērtību (Monatsmarktwert, MW) saskaņā ar formulu MP = AW – MW.

EPEX

EEG

EEG

anzulegender Wert

Monatsmarktwert

| (38) | BKartA savā nostājā norāda, ka, ņemot vērā konkrētās praktiskās un ekonomiskās sekas, izšķirīga nozīme ir tam, ka tirgus piemaksa kompensē starpību starp konkrētai iekārtai piemērojamo vērtību un attiecīgās tehnoloģijas tirgus vērtību. Tā kā tā nevar būt negatīva, tās ietekmē iekārtas operatora peļņa palielinās tad, ja tā ir pozitīva, proti, ja konkrētai iekārtai piemērojamā vērtība ir augstāka par attiecīgo tirgus vērtību. BKartA veica abu vērtību analīzi 23 mēnešu laikā no 2020. gada maija līdz 2022. gada aprīlim. No 2021. gada 1. janvāra piemērojamās vērtības ir noteiktas ar likumu, un laika gaitā tās samazinās par 0,5–1,5 % gadā. Piemērojamās vērtības aptuveni līdz 2021. gada vidum vai ilgāk pārsvarā ievērojami pārsniedza pēdējo divpadsmit mēnešu attiecīgās tirgus vērtības. Tas nozīmē, ka saistībā ar tika maksāta augsta tirgus piemaksa, kuras dēļ attiecīgās atjaunīgo energoresursu iekārtas bija norobežotas no efektīva tirgus un konkurences spēkiem cita veida elektroenerģijas ražošanas jomā. Tāpēc BKartA uzskata, ka iekārtas, kuru konkrētai iekārtai piemērojamā vērtība pārsniedz parasto tirgus vērtību un kuras tādēļ saņem likumā noteikto atbalstu tirgus piemaksas veidā, nav pakļautas citu ražošanas iekārtu tiešai konkurencei. |
| --- | --- |

(38)

BKartA savā nostājā norāda, ka, ņemot vērā konkrētās praktiskās un ekonomiskās sekas, izšķirīga nozīme ir tam, ka tirgus piemaksa kompensē starpību starp konkrētai iekārtai piemērojamo vērtību un attiecīgās tehnoloģijas tirgus vērtību. Tā kā tā nevar būt negatīva, tās ietekmē iekārtas operatora peļņa palielinās tad, ja tā ir pozitīva, proti, ja konkrētai iekārtai piemērojamā vērtība ir augstāka par attiecīgo tirgus vērtību. BKartA veica abu vērtību analīzi 23 mēnešu laikā no 2020. gada maija līdz 2022. gada aprīlim. No 2021. gada 1. janvāra piemērojamās vērtības ir noteiktas ar likumu, un laika gaitā tās samazinās par 0,5–1,5 % gadā. Piemērojamās vērtības aptuveni līdz 2021. gada vidum vai ilgāk pārsvarā ievērojami pārsniedza pēdējo divpadsmit mēnešu attiecīgās tirgus vērtības. Tas nozīmē, ka saistībā ar tika maksāta augsta tirgus piemaksa, kuras dēļ attiecīgās atjaunīgo energoresursu iekārtas bija norobežotas no efektīva tirgus un konkurences spēkiem cita veida elektroenerģijas ražošanas jomā. Tāpēc BKartA uzskata, ka iekārtas, kuru konkrētai iekārtai piemērojamā vērtība pārsniedz parasto tirgus vērtību un kuras tādēļ saņem likumā noteikto atbalstu tirgus piemaksas veidā, nav pakļautas citu ražošanas iekārtu tiešai konkurencei.

BKartA

BKartA

BKartA

| (39) | Aplūkojot konkrētas tehnoloģijas, BKartA novēroja, ka līdz 2021. gada vidum tikai atsevišķām jaunām hidroelektrostacijām un atkritumu poligonu gāzes iekārtām dažos mēnešos konkrētai iekārtai piemērojamās vērtības bija jūtami zemākas par EPEX tirgus vērtību. Tas attiecas uz hidroelektrostacijām ar jaudu virs 50 MW 2020. gada septembrī un no 2020. gada novembra, hidroelektrostacijām ar jaudu no 20 MW līdz 50 MW 2020. gada septembrī un no 2020. gada decembra, kā arī hidroelektrostacijām ar jaudu no 10 MW līdz 20 MW 2021. gada janvārī un aprīlī. Tas ietekmēja arī poligonu gāzes iekārtas ar jaudu no 1 līdz 5 MW 2020. gada septembrī un no 2020. gada decembra, un poligonu gāzes iekārtas ar jaudu vismaz 5 MW 2020. gada novembrī. Tas pats attiecas uz atkrastes vējturbīnām. Kopš 2021. gada vidus liels skaits piemērojamo vērtību ir pazeminājušās zem attiecīgajām mēneša tirgus vērtībām, un kopš 2021. gada beigām tas attiecas jau uz lielāko daļu piemērojamo vērtību. |
| --- | --- |

(39)

Aplūkojot konkrētas tehnoloģijas, BKartA novēroja, ka līdz 2021. gada vidum tikai atsevišķām jaunām hidroelektrostacijām un atkritumu poligonu gāzes iekārtām dažos mēnešos konkrētai iekārtai piemērojamās vērtības bija jūtami zemākas par EPEX tirgus vērtību. Tas attiecas uz hidroelektrostacijām ar jaudu virs 50 MW 2020. gada septembrī un no 2020. gada novembra, hidroelektrostacijām ar jaudu no 20 MW līdz 50 MW 2020. gada septembrī un no 2020. gada decembra, kā arī hidroelektrostacijām ar jaudu no 10 MW līdz 20 MW 2021. gada janvārī un aprīlī. Tas ietekmēja arī poligonu gāzes iekārtas ar jaudu no 1 līdz 5 MW 2020. gada septembrī un no 2020. gada decembra, un poligonu gāzes iekārtas ar jaudu vismaz 5 MW 2020. gada novembrī. Tas pats attiecas uz atkrastes vējturbīnām. Kopš 2021. gada vidus liels skaits piemērojamo vērtību ir pazeminājušās zem attiecīgajām mēneša tirgus vērtībām, un kopš 2021. gada beigām tas attiecas jau uz lielāko daļu piemērojamo vērtību.

BKartA

EPEX

| (40) | Saskaņā ar BKartA sniegto informāciju, ja šī tendence stabilizētos, tirgus piemaksa šīm iekārtām vairs neradītu nekādu ekonomisko ietekmi, tādēļ tās darbotos bez ierobežojumiem tirgus konkurences apstākļos un būtu pakļautas efektīvai konkurencei. Tomēr BKartA pieņemtu šādu stabilu tendenci tikai tad, ja zināmu periodu konkrētai iekārtai piemērojamā vērtība būtu zemāka par tirgus vērtību (vai tai līdzvērtīgu, bet uz nākotni vērstu elektroenerģijas pirkuma līguma indeksu). Šāds periods varētu būt 12 secīgi mēneši. Komisija piekrīt BKartA, ka šīs darbības tiešā pakļautība konkurencei ir saistāma ar to, ka konkrētai iekārtai piemērojamā vērtība 12 mēnešus pēc kārtas ir bijusi zemāka par tirgus vērtību (vai tai līdzvērtīgu, bet uz nākotni vērstu elektroenerģijas pirkuma līguma indeksu). |
| --- | --- |

(40)

Saskaņā ar BKartA sniegto informāciju, ja šī tendence stabilizētos, tirgus piemaksa šīm iekārtām vairs neradītu nekādu ekonomisko ietekmi, tādēļ tās darbotos bez ierobežojumiem tirgus konkurences apstākļos un būtu pakļautas efektīvai konkurencei. Tomēr BKartA pieņemtu šādu stabilu tendenci tikai tad, ja zināmu periodu konkrētai iekārtai piemērojamā vērtība būtu zemāka par tirgus vērtību (vai tai līdzvērtīgu, bet uz nākotni vērstu elektroenerģijas pirkuma līguma indeksu). Šāds periods varētu būt 12 secīgi mēneši. Komisija piekrīt BKartA, ka šīs darbības tiešā pakļautība konkurencei ir saistāma ar to, ka konkrētai iekārtai piemērojamā vērtība 12 mēnešus pēc kārtas ir bijusi zemāka par tirgus vērtību (vai tai līdzvērtīgu, bet uz nākotni vērstu elektroenerģijas pirkuma līguma indeksu).

BKartA

BKartA

BKartA

| (41) | Attiecībā uz tiešo tirdzniecību ar piemērojamo vērtību, kas noteikta konkursa kārtībā, BKartA uzskata, ka visiem konkursiem ir kopīgas dažas iezīmes. EEG konkursiem ir raksturīga maza apjoma piedāvājumu struktūra. Atsevišķu piedāvājumu apjoms ir neliels salīdzinājumā ar pieprasījumu attiecīgajā konkursā un tālu no Vācijas karteļu apkarošanas tiesību aktos noteiktā tirgus dominējošā stāvokļa prezumpcijas sliekšņa. Aiz šiem piedāvājumiem slēpjas pietiekami maza mēroga – un sauszemes vēja un saules enerģijas iekārtu gadījumā teju sadrumstalota – piegādātāju struktūra. Publiskā iestāde, kas izsludina konkursus, ir Vācijas Federatīvā Republika, kas pati nepiedalās šajos konkursos. |
| --- | --- |

(41)

Attiecībā uz tiešo tirdzniecību ar piemērojamo vērtību, kas noteikta konkursa kārtībā, BKartA uzskata, ka visiem konkursiem ir kopīgas dažas iezīmes. EEG konkursiem ir raksturīga maza apjoma piedāvājumu struktūra. Atsevišķu piedāvājumu apjoms ir neliels salīdzinājumā ar pieprasījumu attiecīgajā konkursā un tālu no Vācijas karteļu apkarošanas tiesību aktos noteiktā tirgus dominējošā stāvokļa prezumpcijas sliekšņa. Aiz šiem piedāvājumiem slēpjas pietiekami maza mēroga – un sauszemes vēja un saules enerģijas iekārtu gadījumā teju sadrumstalota – piegādātāju struktūra. Publiskā iestāde, kas izsludina konkursus, ir Vācijas Federatīvā Republika, kas pati nepiedalās šajos konkursos.

BKartA

EEG

| (42) | BKartA piebilst, ka visu atjaunīgo energoresursu gadījumā, ņemot vērā klimata politikas apsvērumus un attiecīgos politiskos paplašināšanas mērķus un specifikācijas, konkursa mērķis ir paplašināt no atjaunīgajiem energoresursiem ražotas elektroenerģijas piedāvājumu un attiecīgi lielu pieprasījumu pēc tiesīgiem projektiem. Savukārt pretendentu faktiskais un potenciālais piedāvājums konkursa kontekstā cita starpā ir atkarīgs no atbilstošas zemes pieejamības jaunu projektu ieviešanas vajadzībām. Piedāvājumi, kas attiecas uz esošajām iekārtām, pašlaik ir praktiski aktuāli tikai biomasas nozarē. Attiecībā uz sauszemes vēja enerģijas ražošanu jau ir iesniegti piedāvājumi par vērā ņemami tehniski modernizētām iekārtām jau esošajā vietā (energoatjaunināšana). Piedāvājumus par jaunām spēkstacijām var iesniegt visur, un tas ir visnozīmīgākais gadījums praksē. Iekļūšanu tirgū atvieglo arī tas, ka atjaunīgās elektroenerģijas piegādei nav raksturīga intensīva vietējā personāla izvietošana. Turklāt konkurence par vērtībām, kas piemērojamas atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanas atbalstam, nav konkurence par tirgu. Līguma piešķiršana nepiešķir monopolstāvokli vai dominējošu stāvokli pakārtotajā tirgū, jo saražotās elektroenerģijas pārdošana vairumtirdzniecībā notiek konkurences apstākļos par tirgus mehānismu noteiktām cenām. |
| --- | --- |

(42)

BKartA piebilst, ka visu atjaunīgo energoresursu gadījumā, ņemot vērā klimata politikas apsvērumus un attiecīgos politiskos paplašināšanas mērķus un specifikācijas, konkursa mērķis ir paplašināt no atjaunīgajiem energoresursiem ražotas elektroenerģijas piedāvājumu un attiecīgi lielu pieprasījumu pēc tiesīgiem projektiem. Savukārt pretendentu faktiskais un potenciālais piedāvājums konkursa kontekstā cita starpā ir atkarīgs no atbilstošas zemes pieejamības jaunu projektu ieviešanas vajadzībām. Piedāvājumi, kas attiecas uz esošajām iekārtām, pašlaik ir praktiski aktuāli tikai biomasas nozarē. Attiecībā uz sauszemes vēja enerģijas ražošanu jau ir iesniegti piedāvājumi par vērā ņemami tehniski modernizētām iekārtām jau esošajā vietā (energoatjaunināšana). Piedāvājumus par jaunām spēkstacijām var iesniegt visur, un tas ir visnozīmīgākais gadījums praksē. Iekļūšanu tirgū atvieglo arī tas, ka atjaunīgās elektroenerģijas piegādei nav raksturīga intensīva vietējā personāla izvietošana. Turklāt konkurence par vērtībām, kas piemērojamas atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanas atbalstam, nav konkurence par tirgu. Līguma piešķiršana nepiešķir monopolstāvokli vai dominējošu stāvokli pakārtotajā tirgū, jo saražotās elektroenerģijas pārdošana vairumtirdzniecībā notiek konkurences apstākļos par tirgus mehānismu noteiktām cenām.

BKartA

| (43) | Iepriekšējos lēmumos (25) Komisija uzskatīja, ka konkursi, kuros nosaka atbalsta līmeni atjaunīgās elektroenerģijas shēmām, ir svarīgs faktors, lai noteiktu tiešo pakļautību konkurencei. BKartA, atzīstot Komisijas lēmumu praksi, šajā konkrētajā lietā attiecībā uz Vāciju ierosina ieviest papildu kritēriju, kas ļautu diferencēt atkarībā no konkurences intensitātes par subsīdiju atsevišķā konkursā. Šis kritērijs varētu būt pārāk liels pieteikumu skaits, kas vismaz par 25 % pārsniedz konkursā noteikto jaudu. BDEW apšauba šāda kritērija piemērošanas iespējamību, jo pārāk lielu pieteikumu skaitu ir iespējams novērtēt tikai pēc konkursa, bet līgumslēdzējiem pirms dalības šādos konkursos ir jārīko savi iepirkumi. Atbrīvojumu tas padarītu par faktiski spēkā neesošu. |
| --- | --- |

(43)

Iepriekšējos lēmumos (25) Komisija uzskatīja, ka konkursi, kuros nosaka atbalsta līmeni atjaunīgās elektroenerģijas shēmām, ir svarīgs faktors, lai noteiktu tiešo pakļautību konkurencei. BKartA, atzīstot Komisijas lēmumu praksi, šajā konkrētajā lietā attiecībā uz Vāciju ierosina ieviest papildu kritēriju, kas ļautu diferencēt atkarībā no konkurences intensitātes par subsīdiju atsevišķā konkursā. Šis kritērijs varētu būt pārāk liels pieteikumu skaits, kas vismaz par 25 % pārsniedz konkursā noteikto jaudu. BDEW apšauba šāda kritērija piemērošanas iespējamību, jo pārāk lielu pieteikumu skaitu ir iespējams novērtēt tikai pēc konkursa, bet līgumslēdzējiem pirms dalības šādos konkursos ir jārīko savi iepirkumi. Atbrīvojumu tas padarītu par faktiski spēkā neesošu.

25

BKartA

BDEW

| (44) | Komisija iepriekšējos lēmumos uzskatīja, ka konkursa procedūra par atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas subsīdijām liecina par pakļautību konkurencei. Piemēram, lēmumā par Nīderlandi Komisija norādīja (26), ka “SDE+ subsīdijas piešķiršana ir pakļauta konkurencei, izmantojot konkursa procedūru, kas disciplinē atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražotāju rīcību attiecībā uz to iepirkuma politiku”. Tāpat Lēmumā 2020/1499 par Itāliju (27) Komisija norādīja, ka jaunākās subsīdiju shēmas darbojās konkurences apstākļos, ņemot vērā lielo pretendentu un piedāvājumu skaitu attiecīgajos konkursos. Lēmumā 2020/1500 par Lietuvu Komisija norādīja (28), ka saskaņā ar trešo shēmu saražotā elektroenerģija saņem uz piemaksām balstītu atbalstu, kas noteikts konkursa kārtā, un konstatēja, ka tā ir pakļauta konkurencei. Visbeidzot, lēmumā par Dāniju Komisija norādīja (29), ka publiskā finansējuma piešķiršana ir pakļauta konkurencei, izmantojot konkursa procedūru. Tāpēc saskaņā ar iepriekš minētajiem lēmumiem Komisija uzskata, ka atjaunīgās elektroenerģijas iekārtas, uz kurām attiecas tiešā tirdzniecība ar piemērojamo vērtību, kas noteikta konkursos, ir tieši pakļautas konkurencei. |
| --- | --- |

(44)

Komisija iepriekšējos lēmumos uzskatīja, ka konkursa procedūra par atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas subsīdijām liecina par pakļautību konkurencei. Piemēram, lēmumā par Nīderlandi Komisija norādīja (26), ka “SDE+ subsīdijas piešķiršana ir pakļauta konkurencei, izmantojot konkursa procedūru, kas disciplinē atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražotāju rīcību attiecībā uz to iepirkuma politiku”. Tāpat Lēmumā 2020/1499 par Itāliju (27) Komisija norādīja, ka jaunākās subsīdiju shēmas darbojās konkurences apstākļos, ņemot vērā lielo pretendentu un piedāvājumu skaitu attiecīgajos konkursos. Lēmumā 2020/1500 par Lietuvu Komisija norādīja (28), ka saskaņā ar trešo shēmu saražotā elektroenerģija saņem uz piemaksām balstītu atbalstu, kas noteikts konkursa kārtā, un konstatēja, ka tā ir pakļauta konkurencei. Visbeidzot, lēmumā par Dāniju Komisija norādīja (29), ka publiskā finansējuma piešķiršana ir pakļauta konkurencei, izmantojot konkursa procedūru. Tāpēc saskaņā ar iepriekš minētajiem lēmumiem Komisija uzskata, ka atjaunīgās elektroenerģijas iekārtas, uz kurām attiecas tiešā tirdzniecība ar piemērojamo vērtību, kas noteikta konkursos, ir tieši pakļautas konkurencei.

26

SDE+

27

28

29

| (45) | BKartA uzskata, ka pēcsubsidētās iekārtas ir pakļautas tiešai konkurencei, ciktāl tīkla operators tām maksā iepirkuma tarifu tirgus vērtības apmērā, no kura atskaitītas vienotas likmes tirdzniecības izmaksas. Komisija piekrīt šai analīzei. |
| --- | --- |

(45)

BKartA uzskata, ka pēcsubsidētās iekārtas ir pakļautas tiešai konkurencei, ciktāl tīkla operators tām maksā iepirkuma tarifu tirgus vērtības apmērā, no kura atskaitītas vienotas likmes tirdzniecības izmaksas. Komisija piekrīt šai analīzei.

BKartA

| (46) | Saskaņā ar BKartA sniegto informāciju citām pēcsubsidētām EEG iekārtām nav EEG noteikto tiesību. Saskaņā ar EEG 21.a pantu uz tām attiecas cita veida tiešā tirdzniecība. Visas EEG iekārtas, uz kurām attiecas cita veida tiešā tirdzniecība saskaņā ar EEG 21.a pantu, piedalās elektroenerģijas pirmās pārdošanas tirgū tāpat kā jebkura cita elektroenerģijas ražošanas sistēma, kas nesaņem atbalstu saskaņā ar EEG. Tikmēr šī atlīdzības kategorija jau attiecas uz jaunuzceltām iekārtām, piemēram, sauszemes saules enerģijas iekārtām. Šīs iekārtas ir pakļautas vispārējiem konkurences spēkiem. Komisija piekrīt viedoklim, ka atjaunīgo energoresursu iekārtas, uz kurām attiecas cita veida tiešā tirdzniecība, ir tieši pakļautas konkurences spēkiem. |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar BKartA sniegto informāciju citām pēcsubsidētām EEG iekārtām nav EEG noteikto tiesību. Saskaņā ar EEG 21.a pantu uz tām attiecas cita veida tiešā tirdzniecība. Visas EEG iekārtas, uz kurām attiecas cita veida tiešā tirdzniecība saskaņā ar EEG 21.a pantu, piedalās elektroenerģijas pirmās pārdošanas tirgū tāpat kā jebkura cita elektroenerģijas ražošanas sistēma, kas nesaņem atbalstu saskaņā ar EEG. Tikmēr šī atlīdzības kategorija jau attiecas uz jaunuzceltām iekārtām, piemēram, sauszemes saules enerģijas iekārtām. Šīs iekārtas ir pakļautas vispārējiem konkurences spēkiem. Komisija piekrīt viedoklim, ka atjaunīgo energoresursu iekārtas, uz kurām attiecas cita veida tiešā tirdzniecība, ir tieši pakļautas konkurences spēkiem.

BKartA

EEG

EEG

EEG

EEG

EEG

EEG

| (47) | Šajā lēmumā un neskarot konkurences tiesību aktus, iepriekš minētie faktori būtu jāuzskata par norādi, ka atjaunīgo energoresursu iekārtas, uz kurām attiecas tiešā tirdzniecība ar juridiski noteiktu piemērojamo vērtību, tiešā tirdzniecība ar konkursa kārtībā noteiktu piemērojamo vērtību, pēcsubsidētās vecās atjaunīgās elektroenerģijas iekārtas un atjaunīgās elektroenerģijas iekārtas, uz kurām attiecas cita veida tiešā tirdzniecība Vācijā, ir pakļautas konkurencei. Tādējādi, tā kā Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti, jāsecina, ka Direktīvu 2014/25/ES nepiemēro līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt šīs darbības Vācijā. |
| --- | --- |

(47)

Šajā lēmumā un neskarot konkurences tiesību aktus, iepriekš minētie faktori būtu jāuzskata par norādi, ka atjaunīgo energoresursu iekārtas, uz kurām attiecas tiešā tirdzniecība ar juridiski noteiktu piemērojamo vērtību, tiešā tirdzniecība ar konkursa kārtībā noteiktu piemērojamo vērtību, pēcsubsidētās vecās atjaunīgās elektroenerģijas iekārtas un atjaunīgās elektroenerģijas iekārtas, uz kurām attiecas cita veida tiešā tirdzniecība Vācijā, ir pakļautas konkurencei. Tādējādi, tā kā Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti, jāsecina, ka Direktīvu 2014/25/ES nepiemēro līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt šīs darbības Vācijā.

4.   SECINĀJUMI

SECINĀJUMI

| (48) | Ņemot vērā iepriekš aplūkotos faktorus, jāuzskata, ka Vācijā Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punkta nosacījums par tiešas konkurences attiekšanos nav izpildīts attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību, uz ko attiecas iepirkuma tarifi un nomnieka elektroenerģijas piemaksa. |
| --- | --- |

(48)

Ņemot vērā iepriekš aplūkotos faktorus, jāuzskata, ka Vācijā Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punkta nosacījums par tiešas konkurences attiekšanos nav izpildīts attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību, uz ko attiecas iepirkuma tarifi un nomnieka elektroenerģijas piemaksa.

| (49) | Tādējādi Direktīvu 2014/25/ES būtu jāturpina piemērot, ja līgumslēdzēji piešķir tādu līgumu slēgšanas tiesības, kas paredzēti minēto darbību veikšanai, vai ja tiek rīkoti projektu konkursi šādu darbību veikšanai minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā. |
| --- | --- |

(49)

Tādējādi Direktīvu 2014/25/ES būtu jāturpina piemērot, ja līgumslēdzēji piešķir tādu līgumu slēgšanas tiesības, kas paredzēti minēto darbību veikšanai, vai ja tiek rīkoti projektu konkursi šādu darbību veikšanai minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

| (50) | Ņemot vērā iepriekš aplūkotos faktorus, Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punktā minētais nosacījums par tiešu konkurenci Vācijā būtu jāuzskata par izpildītu attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību, uz ko attiecas tiešā tirdzniecība ar juridiski noteiktu piemērojamo vērtību (ja konkrētai iekārtai piemērojamā vērtība 12 mēnešus pēc kārtas ir bijusi zemāka par tirgus vērtību (vai tai līdzvērtīgu, bet uz nākotni vērstu elektroenerģijas pirkuma līguma indeksu)), tiešā tirdzniecība ar konkursa kārtībā noteiktu piemērojamo vērtību, cita veida tiešā tirdzniecība, kā arī pēcsubsidētās vecās atjaunīgās elektroenerģijas iekārtas. |
| --- | --- |

(50)

Ņemot vērā iepriekš aplūkotos faktorus, Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punktā minētais nosacījums par tiešu konkurenci Vācijā būtu jāuzskata par izpildītu attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību, uz ko attiecas tiešā tirdzniecība ar juridiski noteiktu piemērojamo vērtību (ja konkrētai iekārtai piemērojamā vērtība 12 mēnešus pēc kārtas ir bijusi zemāka par tirgus vērtību (vai tai līdzvērtīgu, bet uz nākotni vērstu elektroenerģijas pirkuma līguma indeksu)), tiešā tirdzniecība ar konkursa kārtībā noteiktu piemērojamo vērtību, cita veida tiešā tirdzniecība, kā arī pēcsubsidētās vecās atjaunīgās elektroenerģijas iekārtas.

| (51) | Tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2014/25/ES nav jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir tādu līgumu slēgšanas tiesības, kuri paredzēti, lai dotu tiesības veikt šīs darbības Vācijā, ne tad, kad tiek rīkoti projektu konkursi šādu darbību veikšanai minētajā ģeogrāfiskajā teritorijā. |
| --- | --- |

(51)

Tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2014/25/ES nav jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir tādu līgumu slēgšanas tiesības, kuri paredzēti, lai dotu tiesības veikt šīs darbības Vācijā, ne tad, kad tiek rīkoti projektu konkursi šādu darbību veikšanai minētajā ģeogrāfiskajā teritorijā.

| (52) | Šis lēmums neskar Savienības noteikumu par konkurenci un ES tiesību aktu noteikumu par citām jomām piemērošanu. Konkrētāk, kā apstiprinājusi Vispārējā tiesa (30), kritērijiem un metodikai, ko izmanto, lai novērtētu tiešu pakļautību konkurencei saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. pantu, ne vienmēr jābūt tiem pašiem, kurus izmanto, lai veiktu novērtējumu saskaņā ar Līguma 101. vai 102. pantu vai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (31), |
| --- | --- |

(52)

Šis lēmums neskar Savienības noteikumu par konkurenci un ES tiesību aktu noteikumu par citām jomām piemērošanu. Konkrētāk, kā apstiprinājusi Vispārējā tiesa (30), kritērijiem un metodikai, ko izmanto, lai novērtētu tiešu pakļautību konkurencei saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. pantu, ne vienmēr jābūt tiem pašiem, kurus izmanto, lai veiktu novērtējumu saskaņā ar Līguma 101. vai 102. pantu vai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (31),

30

31

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīva 2014/25/ES neattiecas uz līgumslēdzēju piešķirtiem līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības Vācijā veikt šādas darbības:

| — | elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība no atjaunīgo energoresursu iekārtām, uz kurām attiecas tiešā tirdzniecība ar juridiski noteiktu piemērojamo vērtību (ar nosacījumu, ka konkrētai iekārtai piemērojamā vērtība 12 mēnešus pēc kārtas ir bijusi zemāka par tirgus vērtību (vai tai līdzvērtīgu, bet uz nākotni vērstu elektroenerģijas pirkuma līguma indeksu), |
| --- | --- |

—

elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība no atjaunīgo energoresursu iekārtām, uz kurām attiecas tiešā tirdzniecība ar juridiski noteiktu piemērojamo vērtību (ar nosacījumu, ka konkrētai iekārtai piemērojamā vērtība 12 mēnešus pēc kārtas ir bijusi zemāka par tirgus vērtību (vai tai līdzvērtīgu, bet uz nākotni vērstu elektroenerģijas pirkuma līguma indeksu),

| — | elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība no atjaunīgo energoresursu iekārtām, uz kurām attiecas tiešā tirdzniecība ar konkursā noteiktu piemērojamo vērtību, |
| --- | --- |

—

elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība no atjaunīgo energoresursu iekārtām, uz kurām attiecas tiešā tirdzniecība ar konkursā noteiktu piemērojamo vērtību,

| — | elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība no atjaunīgo energoresursu iekārtām, uz kurām attiecas cita veida tiešā tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība no atjaunīgo energoresursu iekārtām, uz kurām attiecas cita veida tiešā tirdzniecība,

| — | elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība no pēcsubsidētajām vecajām atjaunīgās elektroenerģijas iekārtām. |
| --- | --- |

—

elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība no pēcsubsidētajām vecajām atjaunīgās elektroenerģijas iekārtām.

2. pants

Direktīva 2014/25/ES arī turpmāk attiecas uz līgumslēdzēju piešķirtiem līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības Vācijā veikt šādas darbības:

| — | atjaunīgās elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība no atjaunīgās elektroenerģijas iekārtām, uz kurām attiecas fiksēts iepirkuma tarifs, |
| --- | --- |

—

atjaunīgās elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība no atjaunīgās elektroenerģijas iekārtām, uz kurām attiecas fiksēts iepirkuma tarifs,

| — | atjaunīgās elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība no atjaunīgās elektroenerģijas iekārtām, uz kurām attiecas nomnieka elektroenerģijas piemaksa. |
| --- | --- |

—

atjaunīgās elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība no atjaunīgās elektroenerģijas iekārtām, uz kurām attiecas nomnieka elektroenerģijas piemaksa.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2023. gada 21. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Thierry BRETON

---

(1)  
  OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1804 (2016. gada 10. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarē, 34. un 35. panta piemērošanas kārtību (OV L 275, 12.10.2016., 39. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/944 (2019. gada 5. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (OV L 158, 14.6.2019., 125. lpp.).

3

(4)  Pieprasījuma 3. lpp.

4

(5)  Saskaņā ar 2021. gada EEG un 2023. gada EEG 1. pielikuma Nr. 4 gada tirgus vērtību aprēķina no attiecīgā energoresursa vidējās kalendārā gada aktuāltirgus cenas elektroenerģijas biržās, kurās var tirgot elektroenerģijas produktus Vācijas cenu zonā.

5

EEG

EEG

(6)  Attiecīgi Komisija nav uzskatījusi par vajadzīgu apstiprināt šo atlīdzību saskaņā ar publiskā atbalsta tiesību aktiem; sk. Federālās ekonomikas un enerģētikas ministrijas BUJ par apstiprināšanu saskaņā ar publiskā atbalsta tiesību aktiem, 6. punkts, https://www.bmwk.de/Redaktion/DE/FAQ/EEG-2021-FAQ/faq-beihilferechtlichen-genehmigung-eu-kommission.html.

6

(7)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2012/218 (2012. gada 24. aprīlis), ar kuru elektroenerģijas ražošanai no tradicionāliem avotiem un šādas elektroenerģijas pārdošanai vairumtirdzniecībā Vācijā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (OV L 114, 26.4.2012., 21. lpp.).

7

(8)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/71 (2017. gada 12. decembris), ar kuru elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Nīderlandē atbrīvo no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK, piemērošanas (OV L 12, 17.1.2018., 53. lpp.).

8

(9)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1499 (2020. gada 28. jūlijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES piemērojamību atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanai un vairumtirdzniecībai Itālijā (OV L 342, 16.10.2020., 8. lpp.).

9

(10)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1500 (2020. gada 28. jūlijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES piemērojamību līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas attiecībā uz elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības darbībām Lietuvā (OV L 342, 16.10.2020., 15. lpp.).

10

(11)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/1376 (2022. gada 26. jūlijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību elektroenerģijas ražošanai un vairumtirdzniecībai Dānijā (OV L 206, 8.8.2022., 42. lpp.).

11

(12)  
  Bundeskartellamt paziņojums par BDEW piemērošanu lēmumam par Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punkta piemērojamību EEG elektroenerģijas ražošanai un ar to saistītajām darbībām no iekārtām, kas Vācijā nodotas ekspluatācijā kopš 2012. gada 1. janvāra (B8-70/20). Vienlaikus tika publicēts Bundeskartellamt paziņojums par Ørsted A/S lūgumu pieņemt lēmumu par Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punkta piemērošanu EEG elektroenerģijas ražošanai no atkrastes vējparkiem Vācijā (B8-102/20), 2022. gada 25. maijs, C.1. punkts, 11. lpp.

12

Bundeskartellamt

BDEW

EEG

Bundeskartellamt

Ørsted A/S

EEG

(13)  
  Bundeskartellamt, 10.7.2018., B4-80/17, 167. un tālākie punkti, EnBW/MWV. BKartA, 31.5.2019. lietas ziņojums, B8-28/19, RWE/E.ON mazākuma līdzdalība.

13

Bundeskartellamt

BKartA

RWE/E.ON

(14)  Pieprasījums, 3.2. punkts.

14

(15)  Īstenošanas lēmums (ES) 2012/218.

15

(16)  Sk. Ørsted pieprasījumu, 40. lpp.

16

Ørsted

(17)  
  BNetzA/BKartA, 2022. gada uzraudzības ziņojums, 52. lpp. un turpmāk.

17

BNetzA/BKartA

(18)  
  Bundeskartellamt paziņojums, turpat, 44. lpp.

18

Bundeskartellamt

(19)  
  EEG 21. panta 1. iedaļas 1. punkts.

19

EEG

(20)  
  EEG 21. panta 3. iedaļa.

20

EEG

(21)  
  EEG 20. pants.

21

EEG

(22)  
  EEG 20. un 22. pants.

22

EEG

(23)  
  EEG 23.b panta 2. punkts.

23

EEG

(24)  
  EEG 21.a pants.

24

EEG

(25)  Komisijas Lēmums (ES) 2018/71 (OV L 12, 17.1.2018., 53. lpp.) (Nīderlande), Lēmums (ES) 2020/1499 (OV L 342, 16.10.2020., 8. lpp.) (Itālija), Lēmums (ES) 2020/1500 (OV L 342, 16.10.2020., 15. lpp.) (Lietuva), Lēmums (ES) 2022/1376 (OV L 206, 8.8.2022., 42. lpp.) (Dānija).

25

(26)  Lēmums (ES) 2018/71 (Nīderlande), 21. punkts.

26

(27)  Lēmums (ES) 2020/1499 (Itālija), 38. punkts.

27

(28)  Lēmums (ES) 2020/1500 (Lietuva), 30. punkts.

28

(29)  Lēmums (ES) 2022/1376, 29. punkts.

29

(30)  Vispārējās tiesas 2016. gada 27. aprīļa spriedums Österreichische Post AG/Komisija, T-463/14, ECLI:EU:T:2016:243, 28. punkts. Sk. arī Direktīvas 2014/25/ES 44. apsvērumu.

30

Österreichische Post AG/Komisija

(31)  Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

31

---