# Euroopa Liidu L 238/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 238 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik27. september 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 238

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik27. september 2023

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/2053, 13. september 2023, millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude majandamise mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1936/2001, (EL) 2017/2107 ja (EL) 2019/833 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2016/1627 | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/2053, 13. september 2023, millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude majandamise mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1936/2001, (EL) 2017/2107 ja (EL) 2019/833 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2016/1627

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/2054, 20. september 2023, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Allåkerbär från Norrland (KPN) | 65 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2023/2055, 25. september 2023, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XVII lisa seoses sünteetiliste polümeeride mikroosakestega (
  1
  ) | 67 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/2056, 26. september 2023, millega muudetakse komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 945/2014 sätestatud rakenduslikke tehnilisi standardeid seoses asjaomaste nõuetekohaselt diversifitseeritud indeksite loetelu ajakohastamisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (
  1
  ) | 89 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/2057, 26. september 2023, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/620 VII ja VIII lisa seoses teatavate liikmesriikide või nende tsoonide taudivaba staatuse heakskiitmise või tühistamisega seoses teatavate loetellu kantud taudidega ning teatavate loetellu kantud taudide likvideerimiseprogrammide heakskiitmisega (
  1
  ) | 94 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/2058, 26. september 2023, millega kehtestatakse erinormid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/1231 kohaldamiseks seoses ametliku kontrolli erimääradega ning üldsertifikaadi näidisega, et võimaldada teatava jaekauba saadetisi Ühendkuningriigi muudest osadest Põhja-Iirimaale sisse tuua (
  1
  ) | 97 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/2059, 26. september 2023, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/1231 rakenduseeskirjad selliste teatavate muu maailma kaupade loetellu kandmise kohta, mida võib tuua jaekaubana Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ja lasta Põhja-Iirimaal turule (
  1
  ) | 103 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/2060, 26. september 2023, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/1231 rakenduseeskirjad seoses selliste lipuriikide loeteluga, kelle kalalaevade püügist pärit kalandustooteid võib jaekaubana tuua Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ja lasta Põhja-Iirimaal turule (
  1
  ) | 108 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Ülemkogu otsus (EL) 2023/2061, 22. september 2023, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi koosseis | 114 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/2062, 25. september 2023, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Benini relvajõudude toetamiseks | 117 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/2063, 25. september 2023, millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya) | 121 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/2064, 25. september 2023, liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle seire- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks | 122 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/2065, 25. september 2023, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2021/710, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Lähis-Ida rahuprotsessis | 140 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/2066, 25. september 2023, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2023/1599, mis käsitleb Euroopa Liidu julgeoleku- ja kaitsealgatust Guinea lahe Lääne-Aafrika riikide toetuseks | 141 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/2067, 26. september 2023, milles käsitletakse teatavaid ajutisi erakorralisi meetmeid seoses lammaste ja kitsede rõugetega Bulgaarias
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 6575 all)

   (
  1
  ) | 143 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2023/2068, 12. september 2023, millega muudetakse otsust (EL) 2022/2278 müntide emissiooni 2023. aasta mahu heakskiitmise kohta (EKP/2022/40) (EKP/2023/23) | 147 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Transpordiühenduse piirkondliku juhtimiskomitee otsus nr 2022/01, 15. novembri 2022. aasta, transpordiühenduse asutamise lepingu I lisa läbivaatamise kohta [2023/2069] | 149 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/2054, 20. september 2023, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Allåkerbär från Norrland (KPN)

65

*

Komisjoni määrus (EL) 2023/2055, 25. september 2023, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XVII lisa seoses sünteetiliste polümeeride mikroosakestega (
  1
  )

1

67

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/2056, 26. september 2023, millega muudetakse komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 945/2014 sätestatud rakenduslikke tehnilisi standardeid seoses asjaomaste nõuetekohaselt diversifitseeritud indeksite loetelu ajakohastamisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (
  1
  )

1

89

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/2057, 26. september 2023, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/620 VII ja VIII lisa seoses teatavate liikmesriikide või nende tsoonide taudivaba staatuse heakskiitmise või tühistamisega seoses teatavate loetellu kantud taudidega ning teatavate loetellu kantud taudide likvideerimiseprogrammide heakskiitmisega (
  1
  )

1

94

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/2058, 26. september 2023, millega kehtestatakse erinormid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/1231 kohaldamiseks seoses ametliku kontrolli erimääradega ning üldsertifikaadi näidisega, et võimaldada teatava jaekauba saadetisi Ühendkuningriigi muudest osadest Põhja-Iirimaale sisse tuua (
  1
  )

1

97

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/2059, 26. september 2023, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/1231 rakenduseeskirjad selliste teatavate muu maailma kaupade loetellu kandmise kohta, mida võib tuua jaekaubana Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ja lasta Põhja-Iirimaal turule (
  1
  )

1

103

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/2060, 26. september 2023, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/1231 rakenduseeskirjad seoses selliste lipuriikide loeteluga, kelle kalalaevade püügist pärit kalandustooteid võib jaekaubana tuua Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ja lasta Põhja-Iirimaal turule (
  1
  )

1

108

OTSUSED

*

Euroopa Ülemkogu otsus (EL) 2023/2061, 22. september 2023, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi koosseis

114

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/2062, 25. september 2023, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Benini relvajõudude toetamiseks

117

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/2063, 25. september 2023, millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya)

121

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/2064, 25. september 2023, liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle seire- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks

122

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/2065, 25. september 2023, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2021/710, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Lähis-Ida rahuprotsessis

140

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/2066, 25. september 2023, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2023/1599, mis käsitleb Euroopa Liidu julgeoleku- ja kaitsealgatust Guinea lahe Lääne-Aafrika riikide toetuseks

141

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/2067, 26. september 2023, milles käsitletakse teatavaid ajutisi erakorralisi meetmeid seoses lammaste ja kitsede rõugetega Bulgaarias
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 6575 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 6575 all)

1

143

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2023/2068, 12. september 2023, millega muudetakse otsust (EL) 2022/2278 müntide emissiooni 2023. aasta mahu heakskiitmise kohta (EKP/2022/40) (EKP/2023/23)

(EKP/2023/23)

147

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Transpordiühenduse piirkondliku juhtimiskomitee otsus nr 2022/01, 15. novembri 2022. aasta, transpordiühenduse asutamise lepingu I lisa läbivaatamise kohta [2023/2069]

149

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 27.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2023/2053,

13. september 2023,

millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude majandamise mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1936/2001, (EL) 2017/2107 ja (EL) 2019/833 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2016/1627

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühise kalanduspoliitika eesmärk on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1380/2013 (3) tagada, et mere bioloogiliste ressursside kasutamine toob kestvat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset kasu. |
| --- | --- |

(1)

Ühise kalanduspoliitika eesmärk on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1380/2013 (3) tagada, et mere bioloogiliste ressursside kasutamine toob kestvat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset kasu.

| (2) | Liit kiitis nõukogu otsusega 98/392/EÜ (4) heaks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguste konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppe, milles on esitatud mere elusressursside kaitse ja majandamise põhimõtted ja eeskirjad. Liit osaleb oma üldisemate rahvusvaheliste kohustuste raames ka jõupingutustes, mida tehakse rahvusvaheliste vete kalavarude kaitseks. |
| --- | --- |

(2)

Liit kiitis nõukogu otsusega 98/392/EÜ (4) heaks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguste konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppe, milles on esitatud mere elusressursside kaitse ja majandamise põhimõtted ja eeskirjad. Liit osaleb oma üldisemate rahvusvaheliste kohustuste raames ka jõupingutustes, mida tehakse rahvusvaheliste vete kalavarude kaitseks.

| (3) | Liit on rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni (5) (edaspidi „konventsioon“) osaline. |
| --- | --- |

(3)

Liit on rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni (5) (edaspidi „konventsioon“) osaline.

| (4) | Konventsiooniga loodud Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) võttis 2018. aastal oma 21. erikoosolekul vastu soovituse 18–02 kehtestada Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude mitmeaastane majandamiskava (edaspidi „majandamiskava“). Majandamiskavas järgitakse ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee nõuannet, mille kohaselt peaks ICCAT 2018. aastal kehtestama kõnealuste kalavarude mitmeaastase majandamiskava, kuna näib, et nende kalavarude praegune seisund ei nõua enam hariliku tuuni varude taastamise kavas ette nähtud erakorralisi meetmeid, mis kehtestati vastavalt soovitusele 17–07, millega muudeti soovitust 14–04, ent seejuures ei tohi olemasolevaid seire- ja kontrollimeetmeid nõrgendada. |
| --- | --- |

(4)

Konventsiooniga loodud Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) võttis 2018. aastal oma 21. erikoosolekul vastu soovituse 18–02 kehtestada Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude mitmeaastane majandamiskava (edaspidi „majandamiskava“). Majandamiskavas järgitakse ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee nõuannet, mille kohaselt peaks ICCAT 2018. aastal kehtestama kõnealuste kalavarude mitmeaastase majandamiskava, kuna näib, et nende kalavarude praegune seisund ei nõua enam hariliku tuuni varude taastamise kavas ette nähtud erakorralisi meetmeid, mis kehtestati vastavalt soovitusele 17–07, millega muudeti soovitust 14–04, ent seejuures ei tohi olemasolevaid seire- ja kontrollimeetmeid nõrgendada.

| (5) | ICCATi soovitusega 18–02 tunnistatakse kehtetuks soovitus 17–07, mida rakendati liidu õiguses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/1627 (6). |
| --- | --- |

(5)

ICCATi soovitusega 18–02 tunnistatakse kehtetuks soovitus 17–07, mida rakendati liidu õiguses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/1627 (6).

| (6) | ICCAT võttis 2019. aastal oma 26. korralisel koosolekul vastu soovituse 19–04, millega muudetakse soovitusega 18–02 kehtestatud mitmeaastast majandamiskava. ICCATi soovitusega 19–04 tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse soovitus 18–02. Käesoleva määrusega tuleks soovitus 19–04 rakendada liidu õigusesse. |
| --- | --- |

(6)

ICCAT võttis 2019. aastal oma 26. korralisel koosolekul vastu soovituse 19–04, millega muudetakse soovitusega 18–02 kehtestatud mitmeaastast majandamiskava. ICCATi soovitusega 19–04 tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse soovitus 18–02. Käesoleva määrusega tuleks soovitus 19–04 rakendada liidu õigusesse.

| (7) | Samuti tuleks käesoleva määrusega asjakohasel juhul osaliselt või täielikult rakendada ICCATi soovitusi: 06–07 hariliku tuuni kasvatamise kohta; 18–10, mis käsitleb laevade seiresüsteemi miinimumnõudeid ICCATi konventsiooni alal; 96–14 nõuete täitmise kohta hariliku tuuni ja Põhja-Atlandi mõõkkala püügil; 13–13 ICCATi registri loomise kohta, mis sisaldab 20-meetrise kogupikkusega või pikemaid kalalaevu, millel on lubatud tegutseda konventsiooni alal, ja 16–15 laevade ümberlaadimise kohta. |
| --- | --- |

(7)

Samuti tuleks käesoleva määrusega asjakohasel juhul osaliselt või täielikult rakendada ICCATi soovitusi: 06–07 hariliku tuuni kasvatamise kohta; 18–10, mis käsitleb laevade seiresüsteemi miinimumnõudeid ICCATi konventsiooni alal; 96–14 nõuete täitmise kohta hariliku tuuni ja Põhja-Atlandi mõõkkala püügil; 13–13 ICCATi registri loomise kohta, mis sisaldab 20-meetrise kogupikkusega või pikemaid kalalaevu, millel on lubatud tegutseda konventsiooni alal, ja 16–15 laevade ümberlaadimise kohta.

| (8) | Liidu seisukohad piirkondlikes kalandusorganisatsioonides peavad tuginema parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele, et tagada kalavarude majandamine kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega, eelkõige eesmärgiga järk-järgult taastada ja hoida kalavarude populatsioonide biomass maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel ning eesmärgiga luua tingimused majanduslikult elujõulisele ja konkurentsivõimelisele kalapüügi- ja kalatöötlemissektorile ning maismaal toimuvale kalapüügiga seotud tegevusele. Alalise uuringute ja statistikakomitee 2018. aasta oktoobri aruande kohaselt vastab hariliku tuuni püük kalastussuremuse määraga F0.1 sellele kalastussuremuse määrale, mis on kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikuse (Fmsy) saavutamisega. Leitakse, et kalavaru biomass on tasemel, millega tagatakse maksimaalne jätkusuutlik saagikus. Biomassi väärtus B0.1 kõigub keskmise ja väikese järelkasvu tasemel seda ületava taseme ümber, kõrge taseme puhul jääb aga allapoole seda taset. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seisukohad piirkondlikes kalandusorganisatsioonides peavad tuginema parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele, et tagada kalavarude majandamine kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega, eelkõige eesmärgiga järk-järgult taastada ja hoida kalavarude populatsioonide biomass maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel ning eesmärgiga luua tingimused majanduslikult elujõulisele ja konkurentsivõimelisele kalapüügi- ja kalatöötlemissektorile ning maismaal toimuvale kalapüügiga seotud tegevusele. Alalise uuringute ja statistikakomitee 2018. aasta oktoobri aruande kohaselt vastab hariliku tuuni püük kalastussuremuse määraga F0.1 sellele kalastussuremuse määrale, mis on kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikuse (Fmsy) saavutamisega. Leitakse, et kalavaru biomass on tasemel, millega tagatakse maksimaalne jätkusuutlik saagikus. Biomassi väärtus B0.1 kõigub keskmise ja väikese järelkasvu tasemel seda ületava taseme ümber, kõrge taseme puhul jääb aga allapoole seda taset.

| (9) | Majandamiskavas võetakse arvesse eri tüüpi püügivahendite ja -tehnika eripära. Majandamiskava rakendamisel peaksid liit ja liikmesriigid edendama rannapüüki ning selektiivsete ja keskkonda vähem mõjutavate, eelkõige traditsioonilises ja väikesemahulises kalapüügis kasutatavate püügivahendite ja -tehnikate kasutamist, toetades seeläbi rahuldava elatustaseme saavutamist kohalikus majanduses. |
| --- | --- |

(9)

Majandamiskavas võetakse arvesse eri tüüpi püügivahendite ja -tehnika eripära. Majandamiskava rakendamisel peaksid liit ja liikmesriigid edendama rannapüüki ning selektiivsete ja keskkonda vähem mõjutavate, eelkõige traditsioonilises ja väikesemahulises kalapüügis kasutatavate püügivahendite ja -tehnikate kasutamist, toetades seeläbi rahuldava elatustaseme saavutamist kohalikus majanduses.

| (10) | Arvesse tuleks võtta väikesemahulise kalapüügi eripära ja vajadusi. Lisaks ICCATi soovituse 19–04 asjakohastele sätetele, millega kõrvaldatakse takistused väikesemahulise rannapüügiga tegelevate laevade osalemiselt hariliku tuuni püügis, peaksid liikmesriigid püüdma paremini tagada kalapüügivõimaluste õiglase ja läbipaistva jaotamise väikesemahulise ja suurema püügiga tegelevate laevastike vahel kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artiklist 17 tulenevate kohustustega. |
| --- | --- |

(10)

Arvesse tuleks võtta väikesemahulise kalapüügi eripära ja vajadusi. Lisaks ICCATi soovituse 19–04 asjakohastele sätetele, millega kõrvaldatakse takistused väikesemahulise rannapüügiga tegelevate laevade osalemiselt hariliku tuuni püügis, peaksid liikmesriigid püüdma paremini tagada kalapüügivõimaluste õiglase ja läbipaistva jaotamise väikesemahulise ja suurema püügiga tegelevate laevastike vahel kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artiklist 17 tulenevate kohustustega.

| (11) | Ühise kalanduspoliitika järgimise tagamiseks on vastu võetud liidu õigusaktid, millega kehtestatakse kontrolli-, inspekteerimis- ja rakendamissüsteem, mis hõlmab võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1224/2009 (7) on kehtestatud liidu kontrolli-, inspekteerimis- ja rakendamissüsteem, kasutades globaalset ja integreeritud lähenemisviisi, et tagada ühise kalanduspoliitika kõikide normide järgimine. Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 404/2011 (8) on kehtestatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1005/2008 (9) on loodud ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. Need määrused juba sisaldavad sätteid, mis hõlmavad mitut ICCATi soovituses 19–04 sätestatud meedet, nagu kalalaevatunnistusi ning kalapüügilubasid käsitlevad sätted ning teatavad laevaseiresüsteeme käsitlevad teatavad normid. Seetõttu ei ole vaja neid sätteid käesolevasse määrusesse võtta. |
| --- | --- |

(11)

Ühise kalanduspoliitika järgimise tagamiseks on vastu võetud liidu õigusaktid, millega kehtestatakse kontrolli-, inspekteerimis- ja rakendamissüsteem, mis hõlmab võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1224/2009 (7) on kehtestatud liidu kontrolli-, inspekteerimis- ja rakendamissüsteem, kasutades globaalset ja integreeritud lähenemisviisi, et tagada ühise kalanduspoliitika kõikide normide järgimine. Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 404/2011 (8) on kehtestatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1005/2008 (9) on loodud ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. Need määrused juba sisaldavad sätteid, mis hõlmavad mitut ICCATi soovituses 19–04 sätestatud meedet, nagu kalalaevatunnistusi ning kalapüügilubasid käsitlevad sätted ning teatavad laevaseiresüsteeme käsitlevad teatavad normid. Seetõttu ei ole vaja neid sätteid käesolevasse määrusesse võtta.

| (12) | Määrusega (EL) nr 1380/2013 kehtestati kalavarude kaitseks alammõõdu mõiste. Järjepidevuse tagamiseks tuleks ICCATi alammõõdu mõistet rakendada liidu õiguses kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõduna. |
| --- | --- |

(12)

Määrusega (EL) nr 1380/2013 kehtestati kalavarude kaitseks alammõõdu mõiste. Järjepidevuse tagamiseks tuleks ICCATi alammõõdu mõistet rakendada liidu õiguses kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõduna.

| (13) | ICCATi soovituse 19–04 kohaselt tuleb püütud harilikud tuunid, kes on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad, tagasi heita. Sama kehtib hariliku tuuni püügi kohta, mis ületab iga-aastastes püügikavades kehtestatud kaaspüügi piirnorme. Et liit saaks täita ICCATi kohaseid rahvusvahelisi kohustusi, nähakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/98 (10) artiklis 4 ette erandid hariliku tuuni lossimiskohustusest kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 2. Delegeeritud määrusega (EL) 2015/98 rakendatakse teatavaid soovituse 19–04 sätteid, millega on kehtestatud laevadele kohustus harilik tuun tagasi heita, kui ületatakse laevale määratud kvooti või lubatud kaaspüügi maksimaalset taset. Nimetatud delegeeritud määruse kohaldamisalasse kuuluvad laevad, mida kasutatakse harrastuskalapüügiks. Seega ei ole käesolevas määruses vaja käsitleda selliseid tagasiheitmise ja vabakslaskmise kohustusi ning käesolev määrus ei piira delegeeritud määruse (EL) 2015/98 vastavate sätete kohaldamist. |
| --- | --- |

(13)

ICCATi soovituse 19–04 kohaselt tuleb püütud harilikud tuunid, kes on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad, tagasi heita. Sama kehtib hariliku tuuni püügi kohta, mis ületab iga-aastastes püügikavades kehtestatud kaaspüügi piirnorme. Et liit saaks täita ICCATi kohaseid rahvusvahelisi kohustusi, nähakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/98 (10) artiklis 4 ette erandid hariliku tuuni lossimiskohustusest kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 2. Delegeeritud määrusega (EL) 2015/98 rakendatakse teatavaid soovituse 19–04 sätteid, millega on kehtestatud laevadele kohustus harilik tuun tagasi heita, kui ületatakse laevale määratud kvooti või lubatud kaaspüügi maksimaalset taset. Nimetatud delegeeritud määruse kohaldamisalasse kuuluvad laevad, mida kasutatakse harrastuskalapüügiks. Seega ei ole käesolevas määruses vaja käsitleda selliseid tagasiheitmise ja vabakslaskmise kohustusi ning käesolev määrus ei piira delegeeritud määruse (EL) 2015/98 vastavate sätete kohaldamist.

| (14) | 2018. aasta koosolekul möönsid konventsiooni lepinguosalised vajadust tugevdada kontrolli hariliku tuuniga seotud teatava tegevuse üle. Selle eesmärgiga lepiti kõnealusel koosolekul kokku, et kalakasvanduste eest vastutavad konventsiooni lepinguosalised peaksid tagama sumpadesse paigutamise täieliku jälgitavuse ja tegema riskianalüüsipõhiseid juhuslikke kontrolle. |
| --- | --- |

(14)

2018. aasta koosolekul möönsid konventsiooni lepinguosalised vajadust tugevdada kontrolli hariliku tuuniga seotud teatava tegevuse üle. Selle eesmärgiga lepiti kõnealusel koosolekul kokku, et kalakasvanduste eest vastutavad konventsiooni lepinguosalised peaksid tagama sumpadesse paigutamise täieliku jälgitavuse ja tegema riskianalüüsipõhiseid juhuslikke kontrolle.

| (15) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 640/2010 (11) nähakse ette hariliku tuuni püügi elektrooniline dokument, millega rakendatakse ICCATi soovitust 09–11, millega muudetakse soovitust 08–12. Hiljuti tunnistati ICCATi soovitustega 18–12 ja 18–13 kehtetuks hariliku tuuni püügi elektroonilist dokumenti käsitlevad ICCATi soovitused 17–09 ja 11–20. Seega on määrus (EL) nr 640/2010 iganenud ning komisjon on vastu võtnud uue määruse ettepaneku, millega rakendatakse uusimad hariliku tuuni püügi elektroonilist dokumenti käsitlevad ICCATi eeskirjad. Selle tulemusel ei tuleks selle määrusega viidata määrusele (EL) nr 640/2010, vaid üldisemalt ICCATi soovitatud püügi dokumenteerimise programmile. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 640/2010 (11) nähakse ette hariliku tuuni püügi elektrooniline dokument, millega rakendatakse ICCATi soovitust 09–11, millega muudetakse soovitust 08–12. Hiljuti tunnistati ICCATi soovitustega 18–12 ja 18–13 kehtetuks hariliku tuuni püügi elektroonilist dokumenti käsitlevad ICCATi soovitused 17–09 ja 11–20. Seega on määrus (EL) nr 640/2010 iganenud ning komisjon on vastu võtnud uue määruse ettepaneku, millega rakendatakse uusimad hariliku tuuni püügi elektroonilist dokumenti käsitlevad ICCATi eeskirjad. Selle tulemusel ei tuleks selle määrusega viidata määrusele (EL) nr 640/2010, vaid üldisemalt ICCATi soovitatud püügi dokumenteerimise programmile.

| (16) | Võttes arvesse, et ICCATi konventsiooni osalised muudavad sageli teatavaid ICCATi soovitusi ja tõenäoliselt muudetakse neid ka edaspidi ning selleks et võtta liidu õigusesse kiiresti üle edaspidised ICCATi soovitused, millega muudetakse või täiendatakse majandamiskava, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte järgmise kohta: teabe esitamise tähtajad, püügihooaegade perioodid; erandid kasutamata kvootide ülekandmise keelust; kalavarude kaitseks kehtestatavad alammõõdud; protsendid ja parameetrid, komisjonile esitatav teave; riiklike ja piirkondlike vaatlejate ülesanded, põhjused keelduda loa andmisest kalade üleviimiseks; saagi konfiskeerimise põhjused ning korralduse andmine kalad vabaks lasta. Lisaks nõustub komisjon, kes esindab liitu ICCATi koosolekutel, igal aastal mitmete ICCATi puhttehniliste soovitustega, mis käsitlevad eelkõige püügivõimsuse piiranguid, püügipäeviku nõudeid, püügiaruande vorme, ümberlaadimis- ja ICCATi üleandmisdeklaratsioone, miinimumteavet kalapüügilubade jaoks, kalalaevade miinimumarvu ICCATi ühise rahvusvahelise inspekteerimise kava raames; inspekteerimis- ja vaatlusskeemi spetsifikatsioonid, videosalvestuse standardid, vabastamisprotokoll, surnud kalade töötlemise standardid, sumpadesse paigutamise deklaratsioonid või laevaseiresüsteemide standardid, mis on liidu õigusesse üle võetud käesoleva määruse I–XV lisaga. Seetõttu peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte samuti selleks, et muuta või täiendada käesoleva määruse I–XV lisa kooskõlas muudetud või täiendatud ICCATi soovitustega. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (12) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(16)

Võttes arvesse, et ICCATi konventsiooni osalised muudavad sageli teatavaid ICCATi soovitusi ja tõenäoliselt muudetakse neid ka edaspidi ning selleks et võtta liidu õigusesse kiiresti üle edaspidised ICCATi soovitused, millega muudetakse või täiendatakse majandamiskava, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte järgmise kohta: teabe esitamise tähtajad, püügihooaegade perioodid; erandid kasutamata kvootide ülekandmise keelust; kalavarude kaitseks kehtestatavad alammõõdud; protsendid ja parameetrid, komisjonile esitatav teave; riiklike ja piirkondlike vaatlejate ülesanded, põhjused keelduda loa andmisest kalade üleviimiseks; saagi konfiskeerimise põhjused ning korralduse andmine kalad vabaks lasta. Lisaks nõustub komisjon, kes esindab liitu ICCATi koosolekutel, igal aastal mitmete ICCATi puhttehniliste soovitustega, mis käsitlevad eelkõige püügivõimsuse piiranguid, püügipäeviku nõudeid, püügiaruande vorme, ümberlaadimis- ja ICCATi üleandmisdeklaratsioone, miinimumteavet kalapüügilubade jaoks, kalalaevade miinimumarvu ICCATi ühise rahvusvahelise inspekteerimise kava raames; inspekteerimis- ja vaatlusskeemi spetsifikatsioonid, videosalvestuse standardid, vabastamisprotokoll, surnud kalade töötlemise standardid, sumpadesse paigutamise deklaratsioonid või laevaseiresüsteemide standardid, mis on liidu õigusesse üle võetud käesoleva määruse I–XV lisaga. Seetõttu peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte samuti selleks, et muuta või täiendada käesoleva määruse I–XV lisa kooskõlas muudetud või täiendatud ICCATi soovitustega. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (12) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (17) | ICCATi soovitused, millega reguleeritakse hariliku tuuni püüki, nimelt püüdmise, üleviimise, transportimise, sumpadesse paigutamise, kasvanduses kasvatamise, väljapüügi ja ülekandmisega seotud tegevus, on väga dünaamilised. Kalanduse kontrollimise ja majandamise tehnoloogiad, näiteks stereoskoopiliste kaamerate ja alternatiivsete meetodite kasutamine, mida liikmesriigid peavad ühetaoliselt kohaldama, arenevad ja uuenevad pidevalt. Samamoodi on vajaduse korral vaja välja töötada vastavad menetlused, et aidata liikmesriikidel järgida käesoleva määrusega liidu õigusesse rakendatud ICCATi eeskirju. Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses üksikasjalike normidega elusa hariliku tuuni ülekandmise, üleviimistoimingute ja sumpadesse paigutamise kohta. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (13). |
| --- | --- |

(17)

ICCATi soovitused, millega reguleeritakse hariliku tuuni püüki, nimelt püüdmise, üleviimise, transportimise, sumpadesse paigutamise, kasvanduses kasvatamise, väljapüügi ja ülekandmisega seotud tegevus, on väga dünaamilised. Kalanduse kontrollimise ja majandamise tehnoloogiad, näiteks stereoskoopiliste kaamerate ja alternatiivsete meetodite kasutamine, mida liikmesriigid peavad ühetaoliselt kohaldama, arenevad ja uuenevad pidevalt. Samamoodi on vajaduse korral vaja välja töötada vastavad menetlused, et aidata liikmesriikidel järgida käesoleva määrusega liidu õigusesse rakendatud ICCATi eeskirju. Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses üksikasjalike normidega elusa hariliku tuuni ülekandmise, üleviimistoimingute ja sumpadesse paigutamise kohta. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (13).

| (18) | Käesolevas määruses ette nähtud delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid ei takista ICCATi tulevaste soovituste rakendamist liidu õiguses seadusandliku tavamenetluse kaudu. |
| --- | --- |

(18)

Käesolevas määruses ette nähtud delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid ei takista ICCATi tulevaste soovituste rakendamist liidu õiguses seadusandliku tavamenetluse kaudu.

| (19) | Kuna käesoleva määrusega nähakse ette uus ja ulatuslik hariliku tuuni varude majandamise kava, tuleks välja jätta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2017/2107 (14) ja (EL) 2019/833 (15) harilikku tuuni käsitlevad sätted. Mis puudutab määruse (EL) 2017/2107 artiklit 43, siis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EL) 2019/1154 (16) lisatud Vahemere mõõkkala käsitlevale osale vastav osa. Samuti tuleks välja jätta nõukogu määruse (EÜ) nr 1936/2001 (17) teatavad sätted. Seepärast tuleks määrusi (EÜ) nr 1936/2001, (EL) 2017/2107 ja (EL) 2019/833 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(19)

Kuna käesoleva määrusega nähakse ette uus ja ulatuslik hariliku tuuni varude majandamise kava, tuleks välja jätta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2017/2107 (14) ja (EL) 2019/833 (15) harilikku tuuni käsitlevad sätted. Mis puudutab määruse (EL) 2017/2107 artiklit 43, siis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EL) 2019/1154 (16) lisatud Vahemere mõõkkala käsitlevale osale vastav osa. Samuti tuleks välja jätta nõukogu määruse (EÜ) nr 1936/2001 (17) teatavad sätted. Seepärast tuleks määrusi (EÜ) nr 1936/2001, (EL) 2017/2107 ja (EL) 2019/833 vastavalt muuta.

| (20) | ICCATi soovitusega 18–02 tunnistati kehtetuks soovitus 17–07, sest kalavaru praegune seisund ei nõua enam selle soovituse kohaselt kehtestatud hariliku tuuni varude taastamise kavaga ettenähtud erakorralisi meetmeid. Määrus (EL) 2016/1627, millega kõnealust taastamiskava rakendati, tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(20)

ICCATi soovitusega 18–02 tunnistati kehtetuks soovitus 17–07, sest kalavaru praegune seisund ei nõua enam selle soovituse kohaselt kehtestatud hariliku tuuni varude taastamise kavaga ettenähtud erakorralisi meetmeid. Määrus (EL) 2016/1627, millega kõnealust taastamiskava rakendati, tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni (Thunnus thynnus) varude mitmeaastase majandamiskava – mille on vastu võtnud Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) – ühetaolise ja tulemusliku rakendamise üldnormid.

Thunnus thynnus

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolevat määrust kohaldatakse järgmise suhtes:

| a) | liidu kalalaevad ja harrastuskalapüügiks kasutatavad liidu laevad, millega:






  i) | püütakse harilikku tuuni konventsiooni alal ning |
| --- | --- | --- |

a)

liidu kalalaevad ja harrastuskalapüügiks kasutatavad liidu laevad, millega:

i)

püütakse harilikku tuuni konventsiooni alal ning

| ii) | laaditakse ümber või veetakse, sealhulgas ka väljaspool konventsiooni ala harilikku tuuni, mis on püütud konventsiooni alal; |
| --- | --- |

ii)

laaditakse ümber või veetakse, sealhulgas ka väljaspool konventsiooni ala harilikku tuuni, mis on püütud konventsiooni alal;

| b) | liidu kalakasvandused; |
| --- | --- |

b)

liidu kalakasvandused;

| c) | kolmandate riikide kalalaevad ja harrastuskalapüügiks kasutatavad kolmandate riikide laevad, millega seilatakse liidu vetes ning püütakse konventsiooni alal harilikku tuuni; |
| --- | --- |

c)

kolmandate riikide kalalaevad ja harrastuskalapüügiks kasutatavad kolmandate riikide laevad, millega seilatakse liidu vetes ning püütakse konventsiooni alal harilikku tuuni;

| d) | kolmandate riikide laevad, mida kontrollitakse liikmesriigi sadamates ja mille pardal veetakse konventsiooni alal püütud harilikku tuuni või liidu vetest püütud harilikust tuunist saadud kalandustooteid, mida ei ole enne sadamas lossitud või ümber laaditud. |
| --- | --- |

d)

kolmandate riikide laevad, mida kontrollitakse liikmesriigi sadamates ja mille pardal veetakse konventsiooni alal püütud harilikku tuuni või liidu vetest püütud harilikust tuunist saadud kalandustooteid, mida ei ole enne sadamas lossitud või ümber laaditud.

Artikkel 3

Eesmärk

Käesoleva määruse eesmärk on rakendada hariliku tuuni varude majandamise mitmeaastane kava, mille ICCAT on vastu võtnud, et hoida hariliku tuuni biomass maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikust kõrgemal tasemel.

Artikkel 4

Seos muude liidu õigusaktidega

Kui käesolevas määruses ei ole teisiti sätestatud, ei piira käesolev määrus kalandussektorit reguleerivate muude liidu õigusaktide, eelkõige järgmiste kohaldamist:

| 1) | määrus (EÜ) nr 1224/2009; |
| --- | --- |

1)

määrus (EÜ) nr 1224/2009;

| 2) | määrus (EÜ) nr 1005/2008; |
| --- | --- |

2)

määrus (EÜ) nr 1005/2008;

| 3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2403; (18) |
| --- | --- |

3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2403; (18)

18

| 4) | määrus (EL) 2017/2107; |
| --- | --- |

4)

määrus (EL) 2017/2107;

| 5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/1241 (19). |
| --- | --- |

5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/1241 (19).

19

Artikkel 5

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „ICCAT“ – Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon; |
| --- | --- |

1)

„ICCAT“ – Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon;

| 2) | „konventsioon“ – rahvusvaheline Atlandi tuunikala kaitse konventsioon; |
| --- | --- |

2)

„konventsioon“ – rahvusvaheline Atlandi tuunikala kaitse konventsioon;

| 3) | „kalalaev“ –liikurlaev, mida rakendatakse hariliku tuuni varude ärieesmärgil kasutamiseks, sealhulgas kalapüügilaevad, kalatöötlemislaevad, tugilaevad, puksiirid, ümberlaadimislaevad, tuunitoodete transportimiseks seadmestatud transpordilaevad ja abilaevad, välja arvatud konteinerlaevad; |
| --- | --- |

3)

„kalalaev“ –liikurlaev, mida rakendatakse hariliku tuuni varude ärieesmärgil kasutamiseks, sealhulgas kalapüügilaevad, kalatöötlemislaevad, tugilaevad, puksiirid, ümberlaadimislaevad, tuunitoodete transportimiseks seadmestatud transpordilaevad ja abilaevad, välja arvatud konteinerlaevad;

| 4) | „elus harilik tuun“ – tuun, keda hoitakse mõrras teatud aja jooksul elus või viiakse elusana üle kalakasvanduse rajatisse; |
| --- | --- |

4)

„elus harilik tuun“ – tuun, keda hoitakse mõrras teatud aja jooksul elus või viiakse elusana üle kalakasvanduse rajatisse;

| 5) | „alaline uuringute ja statistikakomitee“ – ICCATi alaline uuringute ja statistikakomitee; |
| --- | --- |

5)

„alaline uuringute ja statistikakomitee“ – ICCATi alaline uuringute ja statistikakomitee;

| 6) | „harrastuskalapüük“ – mittetöönduslik püügitegevus, mille puhul kasutatakse mere bioloogilisi ressursse; |
| --- | --- |

6)

„harrastuskalapüük“ – mittetöönduslik püügitegevus, mille puhul kasutatakse mere bioloogilisi ressursse;

| 7) | „sportlik kalapüük“ – mittetöönduslik kalapüük, milles osalejad kuuluvad riiklikku spordiorganisatsiooni või omavad riigisisest sportliku kalapüügi luba; |
| --- | --- |

7)

„sportlik kalapüük“ – mittetöönduslik kalapüük, milles osalejad kuuluvad riiklikku spordiorganisatsiooni või omavad riigisisest sportliku kalapüügi luba;

riigisisest

| 8) | „puksiir“ –laev, mida kasutatakse sumpade vedamiseks; |
| --- | --- |

8)

„puksiir“ –laev, mida kasutatakse sumpade vedamiseks;

| 9) | „kalatöötlemislaev“ – laev, mille pardal läbivad kalatooted enne pakendamist ühe või mitu järgmistest toimingutest: fileerimine või viilutamine, külmutamine ja/või töötlemine; |
| --- | --- |

9)

„kalatöötlemislaev“ – laev, mille pardal läbivad kalatooted enne pakendamist ühe või mitu järgmistest toimingutest: fileerimine või viilutamine, külmutamine ja/või töötlemine;

| 10) | „abilaev“ – laev, mida kasutatakse surnud (töötlemata) hariliku tuuni transpordiks veo- või kasvatamissumbast, seinnoodast või mõrrast määratud sadamasse ja/või kalatöötlemislaevale; |
| --- | --- |

10)

„abilaev“ – laev, mida kasutatakse surnud (töötlemata) hariliku tuuni transpordiks veo- või kasvatamissumbast, seinnoodast või mõrrast määratud sadamasse ja/või kalatöötlemislaevale;

| 11) | „mõrd“ – põhja kinnitatud püügivahend, millel on tavaliselt võrksein, mis juhib hariliku tuuni mõrra suletud osasse või osadesse, kus neid hoitakse enne väljapüüdmist või kalakasvanduses kasvatamist; |
| --- | --- |

11)

„mõrd“ – põhja kinnitatud püügivahend, millel on tavaliselt võrksein, mis juhib hariliku tuuni mõrra suletud osasse või osadesse, kus neid hoitakse enne väljapüüdmist või kalakasvanduses kasvatamist;

| 12) | „seinnoot“ – haardnoot, mille põhjaosa veetakse kokku kokkuveotrossiga, mis jookseb läbi alumise selise rõngaste jada, võimaldades võrku kokku tõmmata ja sulgeda; |
| --- | --- |

12)

„seinnoot“ – haardnoot, mille põhjaosa veetakse kokku kokkuveotrossiga, mis jookseb läbi alumise selise rõngaste jada, võimaldades võrku kokku tõmmata ja sulgeda;

| 13) | „sumpa paigutamine“ – elusa hariliku tuuni paigutamine veosumbast või mõrrast kasvatamis- või nuumamissumpadesse; |
| --- | --- |

13)

„sumpa paigutamine“ – elusa hariliku tuuni paigutamine veosumbast või mõrrast kasvatamis- või nuumamissumpadesse;

| 14) | „kalapüügilaev“ – laev, mida kasutatakse hariliku tuuni varude töönduspüügiks; |
| --- | --- |

14)

„kalapüügilaev“ – laev, mida kasutatakse hariliku tuuni varude töönduspüügiks;

| 15) | „kalakasvandus“ – geograafiliste koordinaatidega selgelt määratletud mereala, mida kasutatakse mõrdade ja/või seinnoodalaevadega püütud hariliku tuuni nuumamiseks või kasvatamiseks; kalakasvandusel võib kasvandusi olla mitmes asukohas, mis kõik on määratletud geograafiliste koordinaatidega ning mille puhul on hulknurkse rajatise iga punkti laius- ja pikkuskraadid selgelt määratletud; |
| --- | --- |

15)

„kalakasvandus“ – geograafiliste koordinaatidega selgelt määratletud mereala, mida kasutatakse mõrdade ja/või seinnoodalaevadega püütud hariliku tuuni nuumamiseks või kasvatamiseks; kalakasvandusel võib kasvandusi olla mitmes asukohas, mis kõik on määratletud geograafiliste koordinaatidega ning mille puhul on hulknurkse rajatise iga punkti laius- ja pikkuskraadid selgelt määratletud;

| 16) | „kasvatamine“ või „nuumamine“ – hariliku tuuni paigutamine kalakasvandustes sumpadesse ning nende järgnev söötmine nuumamise ja üldise biomassi suurendamise eesmärgil; |
| --- | --- |

16)

„kasvatamine“ või „nuumamine“ – hariliku tuuni paigutamine kalakasvandustes sumpadesse ning nende järgnev söötmine nuumamise ja üldise biomassi suurendamise eesmärgil;

| 17) | „saagi kogumine“ – hariliku tuuni tapmine kalakasvanduses või mõrras; |
| --- | --- |

17)

„saagi kogumine“ – hariliku tuuni tapmine kalakasvanduses või mõrras;

| 18) | „stereoskoopiline kaamera“ – kahe või enama läätsega seade, millel on iga läätse jaoks eraldi pildiandur või filmikaader, mis võimaldab saada kolmemõõtmelisi kujutisi, eesmärgiga mõõta kala pikkust ning aidata täpsustada hariliku tuuni isendite arvu ja kaalu; |
| --- | --- |

18)

„stereoskoopiline kaamera“ – kahe või enama läätsega seade, millel on iga läätse jaoks eraldi pildiandur või filmikaader, mis võimaldab saada kolmemõõtmelisi kujutisi, eesmärgiga mõõta kala pikkust ning aidata täpsustada hariliku tuuni isendite arvu ja kaalu;

| 19) | „väike rannikulaev“ – kalapüügilaev, millel on vähemalt kolm järgmisest viiest omadusest:






  a) | kogupikkus alla 12 meetri; |
| --- | --- | --- |

19)

„väike rannikulaev“ – kalapüügilaev, millel on vähemalt kolm järgmisest viiest omadusest:

a)

kogupikkus alla 12 meetri;

| b) | laev kalastab üksnes lipuliikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes; |
| --- | --- |

b)

laev kalastab üksnes lipuliikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes;

| c) | püügireiside kestus on alla 24 tunni; |
| --- | --- |

c)

püügireiside kestus on alla 24 tunni;

| d) | meeskonnaliikmete arv on kuni neli inimest või |
| --- | --- |

d)

meeskonnaliikmete arv on kuni neli inimest või

| e) | laev kasutab kalastamisel selektiivseid tehnikaid, millel on väiksem keskkonnamõju; |
| --- | --- |

e)

laev kasutab kalastamisel selektiivseid tehnikaid, millel on väiksem keskkonnamõju;

| 20) | „ühine püügioperatsioon“ – kahte või enamat seinnoodalaeva hõlmav toiming, mille käigus ühe seinnoodalaeva püütud saak loetakse ühe või enama teise seinnoodalaeva saagi hulka kuuluvaks vastavalt varem kokkulepitud jaotamissüsteemile; |
| --- | --- |

20)

„ühine püügioperatsioon“ – kahte või enamat seinnoodalaeva hõlmav toiming, mille käigus ühe seinnoodalaeva püütud saak loetakse ühe või enama teise seinnoodalaeva saagi hulka kuuluvaks vastavalt varem kokkulepitud jaotamissüsteemile;

| 21) | „aktiivne püük“ – märgib kalapüügilaevaga seoses asjaolu, et laev püüab asjaomasel püügihooajal harilikku tuuni sihtliigina; |
| --- | --- |

21)

„aktiivne püük“ – märgib kalapüügilaevaga seoses asjaolu, et laev püüab asjaomasel püügihooajal harilikku tuuni sihtliigina;

| 22) | „hariliku tuuni püügi dokument“ – hariliku tuuni kohta koostatav hariliku tuuni püügi dokument; |
| --- | --- |

22)

„hariliku tuuni püügi dokument“ – hariliku tuuni kohta koostatav hariliku tuuni püügi dokument;

| 23) | „hariliku tuuni püügi elektrooniline dokument“ – hariliku tuuni kohta koostatav hariliku tuuni püügi elektrooniline dokument; |
| --- | --- |

23)

„hariliku tuuni püügi elektrooniline dokument“ – hariliku tuuni kohta koostatav hariliku tuuni püügi elektrooniline dokument;

| 24) | „konventsiooni ala“ – konventsiooni artiklis 1 määratletud geograafiline ala; |
| --- | --- |

24)

„konventsiooni ala“ – konventsiooni artiklis 1 määratletud geograafiline ala;

| 25) | „ümberlaadimine“ – kõigi või osa kalalaevadel olevate kalandustoodete laadimine teisele kalalaevale; surnud hariliku tuuni laadimist seinnoodast, mõrrast või puksiirilt abilaevale ei käsitata siiski ümberlaadimisena; |
| --- | --- |

25)

„ümberlaadimine“ – kõigi või osa kalalaevadel olevate kalandustoodete laadimine teisele kalalaevale; surnud hariliku tuuni laadimist seinnoodast, mõrrast või puksiirilt abilaevale ei käsitata siiski ümberlaadimisena;

| 26) | „kontrollüleviimine“ – täiendav üleviimine, mida tehakse kalapüügiga/kalakasvatusega tegeleva ettevõtja või kontrolliasutuste taotluse korral, et kontrollida üleviidavate kalade arvu; |
| --- | --- |

26)

„kontrollüleviimine“ – täiendav üleviimine, mida tehakse kalapüügiga/kalakasvatusega tegeleva ettevõtja või kontrolliasutuste taotluse korral, et kontrollida üleviidavate kalade arvu;

| 27) | „kontrollkaamera“ – stereoskoopiline kaamera ja/või harilik videokaamera käesolevas määruses sätestatud kontrolli tegemiseks; |
| --- | --- |

27)

„kontrollkaamera“ – stereoskoopiline kaamera ja/või harilik videokaamera käesolevas määruses sätestatud kontrolli tegemiseks;

| 28) | „konventsiooniosaline“ – konventsiooniosaline või koostööd tegev kolmas riik, kalastus- või muu organisatsioon; |
| --- | --- |

28)

„konventsiooniosaline“ – konventsiooniosaline või koostööd tegev kolmas riik, kalastus- või muu organisatsioon;

| 29) | „suur triivõngejadalaev“ – triivõngejadalaev, mille kogupikkus on üle 24 meetri; |
| --- | --- |

29)

„suur triivõngejadalaev“ – triivõngejadalaev, mille kogupikkus on üle 24 meetri;

| 30) | „üleviimine“ –






  a) | elusa hariliku tuuni üleviimine kalapüügilaeva võrgust veosumpa; |
| --- | --- | --- |

30)

„üleviimine“ –

a)

elusa hariliku tuuni üleviimine kalapüügilaeva võrgust veosumpa;

| b) | elusa hariliku tuuni üleviimine ühest veosumbast teise; |
| --- | --- |

b)

elusa hariliku tuuni üleviimine ühest veosumbast teise;

| c) | elusa hariliku tuuniga sumba üleviimine ühelt puksiirilt teisele; |
| --- | --- |

c)

elusa hariliku tuuniga sumba üleviimine ühelt puksiirilt teisele;

| d) | elusa hariliku tuuniga sumba üleviimine ühest kalakasvandusest teise või samas kasvanduses elusa hariliku tuuni üleviimine ühest sumbast teise; |
| --- | --- |

d)

elusa hariliku tuuniga sumba üleviimine ühest kalakasvandusest teise või samas kasvanduses elusa hariliku tuuni üleviimine ühest sumbast teise;

| e) | elusa hariliku tuuni üleviimine mõrrast veosumpa, olenemata puksiirlaeva juuresolekust; |
| --- | --- |

e)

elusa hariliku tuuni üleviimine mõrrast veosumpa, olenemata puksiirlaeva juuresolekust;

| 31) | „käitaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes käitab ettevõtet või kellele kuulub ettevõte, mille tegevus on seotud kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise, turustamise, levitamise või jaemüügi mis tahes etapiga; |
| --- | --- |

31)

„käitaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes käitab ettevõtet või kellele kuulub ettevõte, mille tegevus on seotud kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise, turustamise, levitamise või jaemüügi mis tahes etapiga;

| 32) | „püügivahendite rühm“ – ühte ja sama sellist püügivahendit kasutav kalalaevade rühm, millele on eraldatud rühmakvoot; |
| --- | --- |

32)

„püügivahendite rühm“ – ühte ja sama sellist püügivahendit kasutav kalalaevade rühm, millele on eraldatud rühmakvoot;

| 33) | „püügikoormus“ – kalalaeva võimsus, korrutatuna püügil oldud päevade arvuga; kalalaevade rühma püügikoormus on rühma kõigi laevade püügikoormuste summa; |
| --- | --- |

33)

„püügikoormus“ – kalalaeva võimsus, korrutatuna püügil oldud päevade arvuga; kalalaevade rühma püügikoormus on rühma kõigi laevade püügikoormuste summa;

| 34) | „vastutav liikmesriik“ – lipuliikmesriik või liikmesriik, kelle jurisdiktsioonis asjaomane kalakasvandus või mõrd asub. |
| --- | --- |

34)

„vastutav liikmesriik“ – lipuliikmesriik või liikmesriik, kelle jurisdiktsioonis asjaomane kalakasvandus või mõrd asub.

II PEATÜKK

Majandamismeetmed

Artikkel 6

Kalavarude majandamise meetmetega seotud tingimused

1.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada oma kalapüügilaevade ja mõrdade püügikoormuse vastavus Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres liikmesriigi kasutada olevate hariliku tuuni püügi võimalustega. Liikmesriigi võetavad meetmed hõlmavad vähemalt individuaalsete kvootide kehtestamist oma kalapüügilaevadele, mille kogupikkus on üle 24 meetri ja mis on kantud artikli 26 kohasesse püügiloaga laevade nimekirja.

2.   Iga liikmesriik annab kalapüügilaevale juhul, kui laevale määratud individuaalset kvooti peetakse ammendatuks, korralduse suunduda viivitamata kindlaksmääratud sadamasse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 35.

3.   Hariliku tuuni püügil ei ole lubatud prahtimisega seotud toimingud.

Artikkel 7

Väljapüüdmata elusa hariliku tuuni ülekandmine

1.   Väljapüüdmata elusa hariliku tuuni ülekandmist eelmise aasta püügist kasvanduse piires võidakse lubada ainult juhul, kui liikmesriik töötab välja tugevdatud kontrollisüsteemi ning teatab sellest komisjonile. See süsteem on artiklis 14 osutatud liikmesriigi iga-aastase inspekteerimiskava lahutamatu osa ning see hõlmab vähemalt artiklite 53 ja 61 kohaselt kehtestatud meetmeid.

2.   Kui ülekandmine on lõike 1 kohaselt lubatud, kohaldatakse järgmisi punkte:

| a) | kalakasvanduste eest vastutavad liikmesriigid täidavad ja esitavad komisjonile igal aastal 25. maiks ülekandmisdeklaratsiooni, mis sisaldab järgmist:






  i) | ülekandmiseks mõeldud kalade kogus (kilogrammides) ja arv, |
| --- | --- | --- |

a)

kalakasvanduste eest vastutavad liikmesriigid täidavad ja esitavad komisjonile igal aastal 25. maiks ülekandmisdeklaratsiooni, mis sisaldab järgmist:

i)

ülekandmiseks mõeldud kalade kogus (kilogrammides) ja arv,

| ii) | püügiaasta, |
| --- | --- |

ii)

püügiaasta,

| iii) | keskmine kaal, |
| --- | --- |

iii)

keskmine kaal,

| iv) | lipuliikmesriik või konventsioonosaline, |
| --- | --- |

iv)

lipuliikmesriik või konventsioonosaline,

| v) | ülekantud saagile vastavad viited hariliku tuuni püügi dokumendile, |
| --- | --- |

v)

ülekantud saagile vastavad viited hariliku tuuni püügi dokumendile,

| vi) | kalakasvanduse nimi ja ICCATi number, |
| --- | --- |

vi)

kalakasvanduse nimi ja ICCATi number,

| vii) | sumba number ning |
| --- | --- |

vii)

sumba number ning

| viii) | teave väljapüütud koguse kohta (kilogrammides), kui väljapüük on lõpetatud; |
| --- | --- |

viii)

teave väljapüütud koguse kohta (kilogrammides), kui väljapüük on lõpetatud;

| b) | vastavalt lõikele 1 üle kantud kogused paigutatakse kalakasvanduses eraldi sumpa või mitmesse eraldi sumpa püügiaasta alusel. |
| --- | --- |

b)

vastavalt lõikele 1 üle kantud kogused paigutatakse kalakasvanduses eraldi sumpa või mitmesse eraldi sumpa püügiaasta alusel.

3.   Enne kalapüügihooaja algust tagavad kalakasvanduste eest vastutavad liikmesriigid nende elusate harilike tuunide hindamise, kes on üle kantud pärast hulgiväljapüüki nende jurisdiktsioonis olevates kalakasvandustes. Sel eesmärgil viiakse kõik püügiaasta ülekantud elusad harilikud tuunid, kes on ette nähtud kalakasvandustes hulgiväljapüügiks, teistesse sumpadesse üle, kasutades seejuures stereoskoopilise kaamera süsteeme või alternatiivseid meetodeid, tingimusel et vastavalt artiklile 51 on nende puhul tagatud sama täpsuse ja usaldusväärsuse tase. Igal ajal peab olema tagatud täielikult dokumenteeritud jälgitavus. Elusate harilike tuunide ülekandmist aastatest, mil ei olnud hulgiväljapüüki ette nähtud, kontrollitakse iga aasta kohta, rakendades sama menetlust, riskihindamisel põhinevatele asjakohastele valimitele.

4.   Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, millega kehtestatakse üksikasjalikud õigusnormid elus hariliku tuuni ülekandmise tugevdatud kontrollisüsteemi väljatöötamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 68 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 8

Kasutamata kvootide ülekandmine

Kasutamata kvootide ülekandmine ei ole lubatud.

Artikkel 9

Kvootide ülekandmine

1.   Kvoote kantakse üle liidu ja teiste konventsiooniosaliste vahel üksnes asjaomaste liikmesriikide ja/või konventsiooniosaliste eelneval loal. Komisjon teavitab ICCATi sekretariaati selliste kvootide ülekandmisest 48 tundi ette.

2.   Kvootide ülekandmine püügivahendite rühmades ning kaaspüügikvootide ja iga liikmesriigi individuaalsete püügikvootide ülekandmine on lubatud tingimusel, et asjaomased liikmesriigid teavitavad komisjoni nendest ülekandmistest ette, nii et komisjon saab ICCATi sekretariaati teavitada enne ülekandmise toimumist.

Artikkel 10

Kvoodi vähendamised ülepüügi korral

Kui liikmesriikide püük ületab neile eraldatud kvoote ja olukorda ei saa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohaste kvoodivahetustega heastada, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikleid 37 ja 105.

Artikkel 11

Iga-aastased püügikavad

1.   Iga liikmesriik, kellel on hariliku tuuni kvoot, kehtestab iga-aastase püügikava. See kava sisaldab kalapüügilaevade ja püügivahendite kohta vähemalt järgmist teavet:

| a) | igale püügivahendite rühmale eraldatud kvoodid, sealhulgas kaaspüügi kvoodid; |
| --- | --- |

a)

igale püügivahendite rühmale eraldatud kvoodid, sealhulgas kaaspüügi kvoodid;

| b) | asjakohasel juhul kvootide eraldamisel ja haldamisel kasutatav meetod; |
| --- | --- |

b)

asjakohasel juhul kvootide eraldamisel ja haldamisel kasutatav meetod;

| c) | meetmed, millega tagatakse individuaalsete kvootide järgimine; |
| --- | --- |

c)

meetmed, millega tagatakse individuaalsete kvootide järgimine;

| d) | iga püügivahendite kategooria puhul lubatud püügihooaeg; |
| --- | --- |

d)

iga püügivahendite kategooria puhul lubatud püügihooaeg;

| e) | teave määratud sadamate kohta; |
| --- | --- |

e)

teave määratud sadamate kohta;

| f) | kaaspüügi reeglid ning |
| --- | --- |

f)

kaaspüügi reeglid ning

| g) | selliste kalapüügilaevade (v.a põhjatraalerid) arv, mille kogupikkus on üle 24 meetri, ja selliste seinnoodalaevade arv, mida on lubatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni puhul kasutada. |
| --- | --- |

g)

selliste kalapüügilaevade (v.a põhjatraalerid) arv, mille kogupikkus on üle 24 meetri, ja selliste seinnoodalaevade arv, mida on lubatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni puhul kasutada.

2.   Liikmesriigid, kellel on väikesed rannikulaevad, kellel on lubatud püüda harilikku tuuni, eraldavad sellistele laevadele sektoripõhiseid erikvoote ning lisavad sellise eraldamise oma püügikavadesse. Nad lisavad ka täiendavaid meetmeid, et jälgida oma seire-, kontrolli- ja inspekteerimiskavades tähelepanelikult kvootide kasutamist kõnealuse laevastiku poolt. Liikmesriigid võivad anda erinevale hulgale laevadele loa kasutada täielikult ära nende püügivõimalused lõikes 1 osutatud parameetrite alusel.

3.   Portugal ja Hispaania võivad eraldada sektoripõhiseid kvoote söödaga õngelaevadele, mis tegutsevad Assoori saarestikku, Madeirat ja Kanaari saari ümbritsevates liidu vetes. Kõnealused sektoripõhised kvoodid lisatakse nende iga-aastastesse püügikavadesse ning nende iga-aastastes seire-, kontrolli- ja inspekteerimiskavades osutatakse selgelt kõnealuste kvootide kasutamise seiramise meetmed.

4.   Kui liikmesriigid eraldavad sektoripõhiseid kvoote kooskõlas lõikega 2 või 3, siis püügivõimaluste jaotamist käsitlevas kohaldatavas liidu õigusaktis sätestatud minimaalse kvoodi viie tonni nõuet ei kohaldata.

5.   Asjaomane liikmesriik esitab iga-aastases püügikavas tehtud mis tahes muudatused komisjonile vähemalt kolm tööpäeva enne selle püügioperatsiooni alustamist, millega muudatus on seotud. Komisjon edastab muudatuse ICCATi sekretariaadile vähemalt üks tööpäev enne selle püügioperatsiooni alustamist, millega muudatus on seotud.

Artikkel 12

Kalapüügivõimaluste jaotamine

Kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 17 kasutavad liikmesriigid neile eraldatud kalapüügivõimaluste jaotamisel läbipaistvaid ja objektiivseid kriteeriume, sealhulgas selliseid, mis on keskkonnaalast, sotsiaalset või majanduslikku laadi, ning püüavad ühtlasi riigi kvoote õiglaselt jaotada mitmesuguste laevastiku osade vahel, pöörates eritähelepanu traditsioonilisele ja väikesemahulisele kalapüügile, ning pakkuda stiimuleid neile liidu kalalaevadele, kes kasutavad selektiivseid püügivahendeid või keskkonda vähem mõjutavaid püügitehnikaid.

Artikkel 13

Iga-aastased püügivõimsuse haldamise kavad

Iga liikmesriik, kellel on hariliku tuuni kvoot, kehtestab iga-aastase püügivõimsuse haldamise kava. Selles kavas kohandavad liikmesriigid kalapüügilaevade ja mõrdade arvu viisil, millega tagatakse püügivõimsuse vastavus püügivõimalustele, mis on asjaomasel kvoodiperioodil kalapüügilaevadele ja mõrdadele eraldatud. Liikmesriigid kohandavad püügivõimalusi vastavalt püügivõimaluste jaotamist käsitlevas kohaldatavas liidu õigusaktis määratletud parameetritele. Seinnoodalaevade liidu püügivõimsuse kohandamisel piirdutakse maksimaalselt 20 % kõikumisega võrreldes 2018. aasta püügivõimsuse lähtetasemega.

Artikkel 14

Iga-aastased inspekteerimiskavad

Iga liikmesriik, kellel on hariliku tuuni kvoot, kehtestab iga-aastase inspekteerimiskava, eesmärgiga tagada vastavus käesolevale määrusele. Iga liikmesriik esitab komisjonile oma vastavad kavad. Iga liikmesriik esitab oma kavad kooskõlas järgmisega:

| a) | määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 95 kohaselt hariliku tuuni püügiks loodud kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammis kehtestatud eesmärgid, prioriteedid ja kord, samuti inspekteerimise kriteeriumid; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 95 kohaselt hariliku tuuni püügiks loodud kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammis kehtestatud eesmärgid, prioriteedid ja kord, samuti inspekteerimise kriteeriumid;

| b) | määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 46 kohaselt loodud riiklik hariliku tuuni kontrollimeetmete programm. |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 46 kohaselt loodud riiklik hariliku tuuni kontrollimeetmete programm.

Artikkel 15

Iga-aastased kalakasvatamise majandamiskavad

1.   Iga liikmesriik, kellel on hariliku tuuni kvoot, kehtestab iga-aastase kalakasvatamise majandamiskava.

2.   Liikmesriigid tagavad iga-aastases kalakasvatamise majandamiskavas, et kasvandustesse viidud kogus ja kasvatamise koguvõimsus vastavad kasvatamiseks olemasoleva hariliku tuuni hinnangulisele kogusele.

3.   Liikmesriigid piiravad oma tuuni kasvatamise võimsust, piirdudes nende kalakasvanduste koguvõimsusega, mis olid kantud ICCATi hariliku tuuni kasvanduste registrisse või millele oli antud luba ja millest oli ICCATile teatatud 2018. aastal.

4.   Loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus, mille liikmesriigi kalakasvandused vastu võtavad, piirdub sellise kasvandustesse viidud koguste tasemega, mis on registreeritud ICCATi hariliku tuuni kasvanduste registris ja millest liikmesriigi kalakasvandused olid ICCATile 2005., 2006., 2007. või 2008. aastal teatanud.

5.   Kui liikmesriigil on vaja suurendada loodusest püütud ja kasvandustes vastu võetud hariliku tuuni maksimaalset kogust oma ühes või enamas tuunikasvanduses, peab see suurendamine olema vastavuses sellele liikmesriigile eraldatud kalapüügivõimalustega ja elusa hariliku tuuni impordiga teisest liikmesriigist või konventsiooniosalisest.

6.   Kalakasvanduste eest vastutavad liikmesriigid tagavad, et teadlastel, kellele alaline uuringute ja statistikakomitee on teinud ülesandeks teha nuumamisperioodil kindlaks kasvukiirus, oleks juurdepääs kalakasvandustele ning et neid abistataks nende ülesannete täitmisel.

7.   Asjakohasel juhul esitavad liikmesriigid komisjonile iga aasta 15. maiks muudetud kalakasvatamise majandamiskavad.

Artikkel 16

Iga-aastaste kavade esitamine

1.   Iga aasta 31. jaanuariks esitab liikmesriik, kellel on hariliku tuuni kvoot, komisjonile järgmised kavad:

| a) | Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüdvate kalapüügilaevade ja mõrdade iga-aastane artikli 11 kohaselt kehtestatud püügikava; |
| --- | --- |

a)

Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüdvate kalapüügilaevade ja mõrdade iga-aastane artikli 11 kohaselt kehtestatud püügikava;

| b) | artikli 13 kohaselt kehtestatud iga-aastane püügivõimsuse haldamise kava; |
| --- | --- |

b)

artikli 13 kohaselt kehtestatud iga-aastane püügivõimsuse haldamise kava;

| c) | artikli 14 kohaselt kehtestatud iga-aastane inspekteerimiskava, ning |
| --- | --- |

c)

artikli 14 kohaselt kehtestatud iga-aastane inspekteerimiskava, ning

| d) | artikli 15 kohaselt kehtestatud kalakasvatamise majandamiskava. |
| --- | --- |

d)

artikli 15 kohaselt kehtestatud kalakasvatamise majandamiskava.

2.   Komisjon kogub lõikes 1 osutatud kavad kokku ja kasutab neid liidu iga-aastase kava koostamiseks. Komisjon edastab liidu iga-aastase kava ICCATi sekretariaadile iga aasta 15. veebruariks, et ICCAT saaks seda arutada ja selle heaks kiita.

3.   Kui liikmesriik ei esita komisjonile mõnda lõikes 1 osutatud kava selles lõikes osutatud tähtajaks, võib komisjon otsustada edastada liidu kava ICCATi sekretariaadile ilma asjaomase liikmesriigi kavadeta. Asjaomase liikmesriigi taotlusel püüab komisjon võtta arvesse üht lõikes 1 osutatud kava, mis on esitatud pärast selles lõikes sätestatud tähtaega, kuid enne lõikes 2 sätestatud tähtaega. Kui liikmesriigi esitatud kava ei vasta käesoleva määruse sätetele, mis on seotud iga-aastaste püügi-, püügivõimsuse, inspekteerimis- ja kalakasvatuskavadega või sisaldab rasket viga, mille tõttu võib ICCATi komisjon liidu iga-aastase kava mitte heaks kiita, võib komisjon otsustada edastada liidu iga-aastase kava ICCATi sekretariaadile ilma asjaomase liikmesriigi kavadeta. Komisjon teavitab asjaomast liikmesriiki nii kiiresti kui võimalik ja püüab lisada kõik selle liikmesriigi esitatud muudetud kavad liidu iga-aastasesse kavasse või liidu iga-aastase kava muudatustesse, tingimusel et need muudetud kavad vastavad käesoleva määruse sätetele, mis on seotud iga-aastaste püügi-, püügivõimsuse, inspekteerimis- ja kalakasvatuskavadega.

III PEATÜKK

Tehnilised meetmed

Artikkel 17

Püügihooaeg

1.   Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel on hariliku tuuni püük seinnoodaga lubatud iga aasta 26. maist 1. juulini.

2.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võivad Küpros ja Kreeka taotleda artiklis 11 osutatud iga-aastases püügikavas, et Vahemere idaosas (FAO püügipiirkonnad 37.3.1 ja 37.3.2) lubataks hariliku tuuni püüki nende lipu all sõitvate seinnoodalaevadega iga aasta 15. maist kuni 1. juulini.

3.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võib Horvaatia taotleda artiklis 11 osutatud iga-aastases püügikavas, et Aadria merel lubataks hariliku tuuni püüki kasvatamise eesmärgil tema lipu all sõitvate seinnoodalaevadega iga aasta 26. maist kuni 15. juulini (FAO püügipiirkond 37.2.1).

4.   Erandina lõikest 1, kui liikmesriik esitab komisjonile tõendid selle kohta, et seoses ilmastikutingimustega ei saanud mõned tema seinnoodalaevad, mis püüavad harilikku tuuni Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel, kasutada aasta jooksul oma tavapäraseid püügipäevi, võib see liikmesriik otsustada olukorrast mõjutatud konkreetsete seinnoodalaevade jaoks lõikes 1 osutatud püügihooaega pikendada kaotatud päevade arvu võrra, kuid mitte rohkem kui 10 päeva. Asjaomased laevad ja ühise püügioperatsiooni puhul kõik seonduvad laevad peavad püügi mittetoimumist nõuetekohaselt põhjendama ilmateadete ja laevaseiresüsteemi asukohaandmete abil.

5.   Hariliku tuuni püük suurte pelaagiliste õngejadalaevadega on lubatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel 1. jaanuarist kuni 31. maini.

6.   Liikmesriigid kehtestavad oma iga-aastastes püügikavades kalalaevastiku (v.a seinnoodalaevad ja suured pelaagilised õngejadalaevad) jaoks lubatud püügi hooajad.

Artikkel 18

Lossimiskohustus

Käesolev peatükk ei piira määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15, sealhulgas vastavate erandite kohaldamist.

Artikkel 19

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt

1.   Keelatud on püüda, pardal hoida, ümber laadida, lossida, transportida, säilitada, müüa, müügiks välja panna või pakkuda harilikku tuuni, mis kaalub alla 30 kg või mille pikkus sabauime keskmiste kiirte alguseni on alla 115 cm, sealhulgas kaaspüügi või harrastuskalapüügi käigus saadud harilikku tuuni.

2.   Erandina lõikest 1 kohaldatakse hariliku tuuni suhtes varude kaitseks kehtestatud alammõõtu 8 kg või 75 cm ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni järgmise püügi puhul:

| a) | Atlandi ookeani idaosast söödaga õngelaevade ja landipüügilaevadega püütud harilik tuun; |
| --- | --- |

a)

Atlandi ookeani idaosast söödaga õngelaevade ja landipüügilaevadega püütud harilik tuun;

| b) | Vahemerest rannalähedase väikesemahulise püügi käigus söödaga õngelaevadega, õngejadalaevadega ja käsiõngelaevadega värske kalana püütud harilik tuun, ning |
| --- | --- |

b)

Vahemerest rannalähedase väikesemahulise püügi käigus söödaga õngelaevadega, õngejadalaevadega ja käsiõngelaevadega värske kalana püütud harilik tuun, ning

| c) | harilik tuun, kelle on kasvatamise eesmärgil Aadria merest püüdnud Horvaatia lipu all sõitvad laevad. |
| --- | --- |

c)

harilik tuun, kelle on kasvatamise eesmärgil Aadria merest püüdnud Horvaatia lipu all sõitvad laevad.

3.   Lõikes 2 osutatud erandi suhtes kohaldatavad eritingimused on sätestatud I lisas.

4.   Liikmesriigid annavad kalapüügiloa laevadele, mis kalastavad I lisa punktides 2 ja 3 osutatud erandi alusel. Asjaomased laevad kantakse artiklis 26 osutatud kalapüügilaevade nimekirja.

5.   Käesolevas artiklis kehtestatud kaitse alammõõdust väiksemad kalad, kes heidetakse tagasi surnuna, arvatakse asjaomase liikmesriigi kvoodist maha.

Artikkel 20

Kehtestatud kaitse alammõõdust väiksema kala juhupüük

1.   Erandina artikli 19 lõikest 1 on kõigil harilikku tuuni aktiivselt püüdvatel püügilaevadel ja mõrdadel lubatud juhupüügina püüda arvuliselt kuni 5 % ulatuses harilikku tuuni, kes kaalub vahemikus 8–30 kg, või kelle pikkus ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni on 75–115 cm.

2.   Lõikes 1 osutatud 5 % osatähtsus arvutatakse hariliku tuuni kogusaagi põhjal, mis on laeva pardal või mõrras mis tahes ajal pärast iga püügioperatsiooni.

3.   Juhupüügi saak arvatakse kalapüügilaeva või mõrra eest vastutava liikmesriigi kvoodist maha.

4.   Kehtestatud kaitse alammõõdust väiksema hariliku tuuni juhupüügi suhtes kohaldatakse artikleid 31, 33, 34 ja 35.

Artikkel 21

Kaaspüük

1.   Iga liikmesriik näeb oma kvoodi piires hariliku tuuni kaaspüügiks ette erikvoodi ja teavitab sellest komisjoni oma püügikava esitamisel.

2.   Artiklis 11 osutatud iga-aastases püügikavas määratletakse selgelt lubatud kaaspüügi tase, mis ei ületa iga püügireisi lõpus 20 % pardal olevast saagist, ja metoodika, mida kasutatakse kaaspüügi arvutamiseks pardal oleva kogusaagi suhtes. Kaaspüügi protsenti võib arvutada kaaluna või isendite arvuna. Isendite arvul põhinevat arvutamist kohaldatakse üksnes ICCATi majandatava tuuni ja tuunilaadsete liikide puhul. Väikestele rannikulaevadele lubatud kaaspüügi taset võib arvutada aasta kaupa.

3.   Pardal hoitud või vette tagasi heidetud surnud hariliku tuuni kogu kaaspüük arvatakse maha lipuliikmesriigi kvoodist ning see registreeritakse ja sellest teavitatakse komisjoni vastavalt artiklitele 31 ja 32.

4.   Liikmesriikide puhul, kellel ei ole hariliku tuuni kvooti, arvatakse asjaomane kaaspüük maha liidu erikvoodist hariliku tuuni kaaspüügi jaoks, mis on kehtestatud kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikega 3 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 16.

5.   Kui liikmesriigile eraldatud kogukvoot on ära kasutatud, ei ole selle riigi lipu all sõitvatele laevadele hariliku tuuni püük lubatud ning liikmesriik võtab vajalikud meetmed kaaspüügina püütud hariliku tuuni vette tagasi laskmise tagamiseks. Kui ELi toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 kohaselt kehtestatud liidu hariliku tuuni kaaspüügi erikvoot on ammendatud, ei lubata liikmesriikide lipu all sõitvatel laevadel püüda harilikku tuuni ilma hariliku tuuni püügikvoodita ning need liikmesriigid peavad võtma vajalikud meetmed kaaspüügina püütud hariliku tuuni vette tagasi laskmise tagamiseks. Neil juhtudel on surnud hariliku tuuni töötlemine ja turustamine keelatud ning kogu asjaomane saak registreeritakse. Liikmesriigid esitavad igal aastal kaaspüügina saadud surnud hariliku tuuni koguste kohta teabe komisjonile, kes edastab selle teabe ICCATi sekretariaadile.

6.   Harilikku tuuni aktiivselt mittepüüdvad laevad eraldavad pardal hoitud hariliku tuuni kõik kogused muudest liikidest, et võimaldada kontrolliasutustel seirata käesoleva artikli järgimist. Sellise kaaspüügi võib turustada, kui neile on lisatud hariliku tuuni püügi elektrooniline dokument.

Artikkel 22

Õhusõidukite kasutamine

Keelatud on mis tahes õhusõidukite, sealhulgas lennukite, helikopterite või mis tahes liiki mehitamata õhusõidukite kasutamine hariliku tuuni otsimiseks.

IV PEATÜKK

Harrastuskalapüük

Artikkel 23

Erikvoot harrastuskalapüügiks

1.   Iga liikmesriik, kellel on hariliku tuuni püügi kvoot, reguleerib harrastuspüüki, eraldades harrastuskalapüügiks erikvoote. Sellisel eraldamisel võetakse arvesse võimalikke surnud harilikke tuune, sealhulgas püüa-ja-vabasta kalastamisviisi raamistikus. Liikmesriigid teavitavad oma püügikavade esitamisel komisjoni harrastuskalapüügiks eraldatud kvootidest.

2.   Surnud hariliku tuuni püügist teatatakse ning see arvatakse liikmesriigi kvoodist maha.

Artikkel 24

Eritingimused harrastuskalapüügiks

1.   Iga liikmesriik, kellel on harrastuskalapüügiks eraldatud hariliku tuuni püügi kvoot, reguleerib harrastuspüüki, väljastades harrastuskalapüügiga tegelevatele laevadele kalapüügiload. ICCATi taotlusel teevad liikmesriigid komisjonile kättesaadavaks nende harrastuskalapüügiga tegelevate laevade nimekirja, millele on antud kalapüügiluba hariliku tuuni püügiks. Komisjon edastab kõnealuse loetelu ICCATile. Loetelu peab sisaldama iga laeva kohta järgmist teavet:

| a) | laeva nimi; |
| --- | --- |

a)

laeva nimi;

| b) | registrinumber; |
| --- | --- |

b)

registrinumber;

| c) | ICCATi registri number (kui on); |
| --- | --- |

c)

ICCATi registri number (kui on);

| d) | võimalik varasem nimi ning |
| --- | --- |

d)

võimalik varasem nimi ning

| e) | omaniku (omanike) ja käitaja(te) nimi ja aadress. |
| --- | --- |

e)

omaniku (omanike) ja käitaja(te) nimi ja aadress.

2.   Harrastuskalapüügi käigus on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida või lossida rohkem kui ühte harilikku tuuni laeva kohta päevas.

3.   Harrastuskalapüügil püütud hariliku tuuni turustamine on keelatud.

4.   Liikmesriik registreerib harrastuskalapüügi saagi andmed, sealhulgas iga hariliku tuuni kaalu ja võimaluse korral pikkuse, ja edastab eelmise aasta andmed komisjonile iga aasta 30. juuniks. Komisjon edastab selle teabe ICCATi sekretariaadile.

5.   Liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et võimalikult suurel määral tagada harrastuskalapüügi käigus elusana püütud hariliku tuuni, eriti noorkalade merre tagasilaskmine. Iga harilik tuun lossitakse tervikuna, lõpusteta ja/või roogituna.

Artikkel 25

Püüdmine, märgistamine ja tagasilaskmine

1.   Erandina artikli 23 lõikest 1 võivad liikmesriigid, kes lubavad Atlandi ookeani kirdeosas üksnes sportlikuks kalapüügiks kasutatavate laevadega tehtavat püüa-ja-vabasta kalastamisviisi, lubada sellistel sportliku kalapüügi laevadel püüda piiratud arvul harilikke tuune nende märgistamiseks ja tagasilaskmiseks, ilma et neile peaks eraldama erikvoodi. Need laevad tegutsevad teadusuuringute programmi kuuluva teadusasutuse teadusprojekti raames. Projekti tulemustest teatatakse lipuliikmesriigi asjaomastele asutustele.

2.   ICCATi teadusprogrammi raames teadusuuringutes osalevate laevade tegevust ei käsitata lõikes 1 osutatud püügi, märgistamis- ja vabastamistegevusena.

3.   Liikmesriigid, kes lubavad püüdmist, märgistamist ja vabastamist,

| a) | esitavad sellise tegevuse ja selle suhtes kohaldatavate meetmete kirjelduse artiklites 12 ja 15 osutatud püügi- ja inspekteerimiskavade lahutamatu osana; |
| --- | --- |

a)

esitavad sellise tegevuse ja selle suhtes kohaldatavate meetmete kirjelduse artiklites 12 ja 15 osutatud püügi- ja inspekteerimiskavade lahutamatu osana;

| b) | seiravad hoolikalt asjaomaste laevade tegevust, tagamaks, et need järgivad käesolevat määrust; |
| --- | --- |

b)

seiravad hoolikalt asjaomaste laevade tegevust, tagamaks, et need järgivad käesolevat määrust;

| c) | tagavad, et märgistamise ja vabastamisega tegelevad koolitatud töötajad, et tagada isendite võimalikult suur ellujäämusmäär, ning |
| --- | --- |

c)

tagavad, et märgistamise ja vabastamisega tegelevad koolitatud töötajad, et tagada isendite võimalikult suur ellujäämusmäär, ning

| d) | esitavad komisjonile iga aasta 30. juuniks aastaaruande teostatud teadustegevuse kohta. Komisjon edastab selle aruande ICCATi sekretariaadile 60 päeva enne alalise uuringute ja statistikakomitee järgmise aasta koosolekut. |
| --- | --- |

d)

esitavad komisjonile iga aasta 30. juuniks aastaaruande teostatud teadustegevuse kohta. Komisjon edastab selle aruande ICCATi sekretariaadile 60 päeva enne alalise uuringute ja statistikakomitee järgmise aasta koosolekut.

4.   Igast harilikust tuunist, kes püüdmise, märgistamise ja vabastamise käigus sureb, teatatakse ja need arvatakse lipuliikmesriigi kvoodist maha.

V PEATÜKK

Kontrollimeetmed

1. jagu

Laevade ja mõrdade nimekirjad ja registrid

Artikkel 26

Laevade nimekirjad ja registrid

1.   Liikmesriigid esitavad igal aastal kuu aega enne loa kehtivusaja algust komisjonile järgmiste laevade nimekirja ICCATi andmete ja teabe esitamise juhistes ette nähtud vormingus:

| a) | kõigi nende püügilaevade nimekiri, millel on luba aktiivselt püüda harilikku tuuni, ning |
| --- | --- |

a)

kõigi nende püügilaevade nimekiri, millel on luba aktiivselt püüda harilikku tuuni, ning

| b) | kõigi teiste selliste kalalaevade nimekiri, mis on ette nähtud hariliku tuuni varude ärieesmärgil kasutamiseks. |
| --- | --- |

b)

kõigi teiste selliste kalalaevade nimekiri, mis on ette nähtud hariliku tuuni varude ärieesmärgil kasutamiseks.

Komisjon edastab selle teabe ICCATi sekretariaadile 15 päeva enne püügioperatsiooni alustamist, nii et need laevad saab kanda ICCATi püügiloaga laevade registrisse ja asjakohasel juhul ka ICCATi registrisse, mis sisaldab 20-meetrise kogupikkusega või pikemaid kalalaevu, millel on lubatud tegutseda konventsiooni alal.

2.   Kalendriaasta jooksul võib kalalaev kuuluda mõlemasse lõikes 1 osutatud nimekirja, tingimusel et ta ei ole korraga mõlemas nimekirjas.

3.   Teave käesoleva artikli lõike 1 punktides a ja b osutatud kalalaevade kohta peab sisaldama laeva nime ja liidu laevastikuregistri numbrit (CFR), nagu on määratletud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/218 (20) I lisas.

4.   Komisjon ei aktsepteeri lõikes 1 osutatud nimekirja tagasiulatuvat esitamist.

5.   Lõikes 1 osutatud nimekirjades edasiste muudatuste tegemine kalendriaasta jooksul on lubatud üksnes juhul, kui teatatud laeval ei ole võimalik püügis osaleda seaduslikult põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sellisel juhul teavitab asjaomane liikmesriik nimetatud asjaolust viivitamatult komisjoni ning esitab:

| a) | täielikud andmed kalalaeva(de) kohta, millega kavatsetakse seda laeva asendada, ning |
| --- | --- |

a)

täielikud andmed kalalaeva(de) kohta, millega kavatsetakse seda laeva asendada, ning

| b) | põhjaliku aruande asendamise põhjuste kohta ning mis tahes asjakohased täiendavad dokumendid või viited. |
| --- | --- |

b)

põhjaliku aruande asendamise põhjuste kohta ning mis tahes asjakohased täiendavad dokumendid või viited.

6.   Vajaduse korral muudab komisjon asjaomase aasta jooksul teavet käesoleva artikli lõikes 1 osutatud laevade kohta, esitades ajakohastatud teabe ICCATi sekretariaadile vastavalt määruse (EL) 2017/2403 artikli 7 lõikele 6.

Artikkel 27

Laevade kalapüügiload

1.   Liikmesriigid annavad kalapüügiloa laevadele, mis on kantud ühte artikli 26 lõigetes 1 ja 5 osutatud nimekirjadest. Kalapüügiload peavad sisaldama vähemalt VII lisas sätestatud teavet ning need väljastatakse selles lisas ettenähtud vormis. Liikmesriigid tagavad, et kalapüügiloal sisalduv teave on täpne ning kooskõlas käesoleva määrusega.

2.   Ilma et see piiraks artikli 21 lõike 6 kohaldamist, käsitatakse artikli 26 lõikes 1 osutatud ICCATi registritesse kandmata liidu kalalaevu selliselt, et neil ei ole luba Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardale jätta, ümber laadida, transportida, üle viia, töödelda või lossida.

3.   Kui laevadele määratud individuaalne kvoot on ammendatud, tunnistab lipuliikmesriik laevale väljastatud hariliku tuuni kalapüügiloa kehtetuks ja võib laevalt nõuda, et see suunduks viivitamata tema määratud sadamasse.

Artikkel 28

Tuunipüügiloaga mõrdade nimekirjad ja registrid

1.   Iga liikmesriik esitab oma püügikavade osana komisjonile nimekirja mõrdadest, millega võib kalapüügiloa alusel püüda Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni. Komisjon edastab selle teabe ICCATi sekretariaati, et see saaks kõnealused mõrrad kanda ICCATi selliste mõrdade registrisse, millega lubatakse püüda harilikku tuuni.

2.   Liikmesriigid annavad kalapüügiloa mõrdadele, mis on kantud lõikes 1 osutatud nimekirja. Kalapüügiload peavad sisaldama vähemalt VII lisas sätestatud teavet ning olema selles lisas ettenähtud vormis. Liikmesriigid tagavad, et kalapüügiloal sisalduv teave on täpne ning kooskõlas käesoleva määrusega.

3.   Liidu mõrdu, mis ei ole kantud ICCATi hariliku tuuni püügi loaga mõrdade registrisse, käsitatakse selliselt, et nendega ei ole lubatud püüda Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni. Nende mõrdadega püütud harilikku tuuni on keelatud pardal hoida, ümber laadida, sumpadesse paigutada ja lossida.

4.   Kui mõrdadele määratud individuaalne kvoot loetakse ammendatuks, tühistab lipuliikmesriik neile väljastatud hariliku tuuni püügiloa.

Artikkel 29

Püügioperatsioone käsitlev teave

1.   Iga aasta 15. juuliks esitab iga liikmesriik komisjonile üksikasjaliku teabe hariliku tuuni saagi kohta Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres eelmisel aastal. Komisjon edastab selle teabe ICCATi sekretariaadile iga aasta 31. juuliks. See teave hõlmab järgmist:

| a) | iga kalapüügilaeva nimi ja ICCATi number; |
| --- | --- |

a)

iga kalapüügilaeva nimi ja ICCATi number;

| b) | iga kalapüügilaeva loa kehtivusaeg; |
| --- | --- |

b)

iga kalapüügilaeva loa kehtivusaeg;

| c) | iga kalapüügilaeva kogusaak, sealhulgas ka siis, kui saak oli loa (lubade) kogu kehtivusaja vältel null; |
| --- | --- |

c)

iga kalapüügilaeva kogusaak, sealhulgas ka siis, kui saak oli loa (lubade) kogu kehtivusaja vältel null;

| d) | iga kalapüügilaeva püügipäevade koguarv Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres loa (lubade) kogu kehtivusaja vältel; ning |
| --- | --- |

d)

iga kalapüügilaeva püügipäevade koguarv Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres loa (lubade) kogu kehtivusaja vältel; ning

| e) | kogusaak väljaspool loa kehtivusaega (kaaspüük). |
| --- | --- |

e)

kogusaak väljaspool loa kehtivusaega (kaaspüük).

2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile selliste nende lipu all sõitvate kalalaevade kohta, millel ei olnud luba aktiivselt püüda Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni, aga mis püüdsid harilikku tuuni kaaspüügina, järgmise teabe:

| a) | laeva nimi ja ICCATi number või kui laev ei ole ICCATis registreeritud, siis selle riiklik registrinumber, ning |
| --- | --- |

a)

laeva nimi ja ICCATi number või kui laev ei ole ICCATis registreeritud, siis selle riiklik registrinumber, ning

| b) | hariliku tuuni kogusaak. |
| --- | --- |

b)

hariliku tuuni kogusaak.

3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni laevadest, mis ei ole hõlmatud lõigetega 1 ja 2 ning mille kohta teatakse või mille puhul oletatakse, et nendega on püütud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni. Kohe, kui vastav teave on olemas, edastab komisjon selle teabe ICCATi sekretariaadile.

Artikkel 30

Ühised püügioperatsioonid

1.   Ühiseid püügioperatsioone hariliku tuuni püügiks lubatakse ainult siis, kui asjaomane lipuliikmesriik annab või asjaomased lipuliikmesriigid annavad osalevatele laevadele loa. Püügiloa saamiseks peavad igal seinnoodalaeval olema hariliku tuuni püügiks vajalikud vahendid ja individuaalne kvoot ning ta peab järgima artiklis 32 sätestatud aruandluskohustusi.

2.   Ühisele püügioperatsioonile eraldatud kvoot võrdub osalevatele seinnoodalaevadele eraldatud kvootide summaga.

3.   Liidu seinnoodalaevadel ei lubata osaleda ühistes püügioperatsioonides teiste konventsiooniosaliste seinnoodalaevadega.

4.   Ühistes püügioperatsioonides osalemise loa taotlus on sätestatud IV lisas. Iga liikmesriik võtab vajalikke meetmeid, et saada ühistes püügioperatsioonides osalevatelt seinnoodalaevadelt järgmist teavet:

| a) | taotletav ühistes püügioperatsioonides osalemise loa kehtivusaeg; |
| --- | --- |

a)

taotletav ühistes püügioperatsioonides osalemise loa kehtivusaeg;

| b) | püügioperatsioonis osalevate ettevõtjate andmed; |
| --- | --- |

b)

püügioperatsioonis osalevate ettevõtjate andmed;

| c) | laevade individuaalsed kvoodid; |
| --- | --- |

c)

laevade individuaalsed kvoodid;

| d) | püütud saagi laevade vahel jaotamise süsteem ning |
| --- | --- |

d)

püütud saagi laevade vahel jaotamise süsteem ning

| e) | teave sihtkohaks olevate kalakasvanduste kohta. |
| --- | --- |

e)

teave sihtkohaks olevate kalakasvanduste kohta.

5.   Vähemalt kümme päeva enne ühise püügioperatsiooni algust esitab iga liikmesriik komisjonile lõikes 4 osutatud teabe IV lisas ettenähtud vormis. Komisjon edastab selle teabe ICCATi sekretariaadile ja teiste ühisoperatsioonis osalevate laevade lipuliikmesriigile vähemalt viis päeva enne püügioperatsiooni algust.

6.   Vääramatu jõu korral ei kohaldata lõikes 5 sätestatud tähtaegu sihtkohaks olevaid kalakasvandusi puudutava teabe suhtes. Sellistel juhtudel esitavad liikmesriigid komisjonile sellise ajakohastatud teabe niipea kui võimalik, lisades vääramatu jõu moodustavate sündmuste kirjelduse. Komisjon edastab selle teabe ICCATi sekretariaadile.

2. jagu

Püügi dokumenteerimine

Artikkel 31

Dokumenteerimisnõuded

1.   Liidu kalapüügilaevade kaptenid peavad oma püügioperatsioonide kohta püügipäevikut kooskõlas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklitega 14, 15, 23 ja 24 ning käesoleva määruse II lisa A jaoga.

2.   Liidu puksiiride, abilaevade ja kalatöötlemislaevade kaptenid registreerivad oma tegevuse vastavalt II lisa B, C ja D jaos sätestatud nõuetele.

Artikkel 32

Kapteni ja mõrra käitaja edastatavad püügiaruanded

1.   Aktiivse püügiga tegelevate liidu kalapüügilaevade kaptenid saadavad oma lipuliikmesriigile igapäevased püügiaruanded kogu ajavahemiku vältel, millal neil on lubatud püüda harilikku tuuni. Need aruanded ei ole kohustuslikud sadamas seisvate laevade puhul, välja arvatud juhul, kui need osalevad ühises püügioperatsioonis. Aruannete andmed võetakse püügipäevikutest ja need hõlmavad kuupäeva, kellaaega, asukohta (pikkus- ja laiuskraad) ning konventsiooni alal püütud hariliku tuuni kaalu ja kalade arvu, sealhulgas vabaks lastud ja surnuna tagasi heidetud kalade arvu. Kaptenid esitavad aruanded III lisas ettenähtud või liikmesriigi nõutud vormis.

2.   Seinnoodalaevade kaptenid koostavad lõikes 1 osutatud igapäevased püügiaruanded iga püügioperatsiooni kohta, sealhulgas operatsioonide kohta, mille saak oli null. Laeva kapten või tema volitatud esindaja saadab aruanded sellele lipuliikmesriigile hiljemalt kl 9.00 Greenwichi aja järgi eelmise päeva kohta.

3.   Mõrrakäitajad või nende volitatud esindajad, kes püüavad aktiivselt harilikku tuuni, koostavad iga päev aruanded ning saadavad need oma lipuliikmesriigile iga 48 tunni järel kogu ajavahemiku vältel, millal neil on lubatud püüda harilikku tuuni. Need aruanded sisaldavad mõrra ICCATi registrinumbrit, püügi kuupäeva ja kellaaega, püütud hariliku tuuni kaalu ja kalade arvu, sealhulgas nullpüüki ning vabaks lastud ja surnuna tagasi heidetud kalade arvu. Nad esitavad selle teabe III lisas ettenähtud vormis.

4.   Seinnoodalaevadest erinevate kalapüügilaevade kaptenid esitavad oma lipuliikmesriigile lõikes 1 osutatud aruanded teisipäevaks kella 12.00 Greenwichi aja järgi eelmise nädala kohta, mis lõppes pühapäeval.

3. jagu

Lossimine ja ümberlaadimine

Artikkel 33

Määratud sadamad

1.   Iga liikmesriik, kellele on eraldatud hariliku tuuni kvoot, määrab sadamad, kus on lubatud harilikku tuuni lossida või ümber laadida. Teave määratud sadamate kohta lisatakse artiklis 11 osutatud iga-aastasesse püügikavasse. Liikmesriik teavitab komisjoni viivitamata mis tahes muudatustest määratud sadamaid puudutavas teabes. Komisjon edastab selle teabe viivitamata ICCATi sekretariaadile.

2.   Selleks et sadama saaks nimetada määratud sadamaks, tagab sadamaliikmesriik, et täidetud on järgmised tingimused:

| a) | kehtestatud on lossimis- ja ümberlaadimisajad; |
| --- | --- |

a)

kehtestatud on lossimis- ja ümberlaadimisajad;

| b) | kehtestatud on lossimis- ja ümberlaadimiskohad ning |
| --- | --- |

b)

kehtestatud on lossimis- ja ümberlaadimiskohad ning

| c) | kehtestatud on inspekteerimis- ja seiremenetlused, millega tagatakse täielik inspekteerimine kõigil lossimis- ja ümberlaadimisaegadel ning kõigis lossimis- ja ümberlaadimiskohtades vastavalt artiklile 35. |
| --- | --- |

c)

kehtestatud on inspekteerimis- ja seiremenetlused, millega tagatakse täielik inspekteerimine kõigil lossimis- ja ümberlaadimisaegadel ning kõigis lossimis- ja ümberlaadimiskohtades vastavalt artiklile 35.

3.   Atlandi ookeani idaosast ja Vahemerest püütud harilikku tuuni on keelatud püügilaevadelt ning ka kalatöötlemis- ja abilaevadelt mis tahes koguses ümber laadida või lossida mujal kui konventsiooniosaliste ja liikmesriikide määratud sadamates. Erandina võib mõrrast või sumbast väljapüütud surnud hariliku tuuni transportida abilaevaga kalatöötlemislaevale, kui sellist vedu tehakse kontrolliasutuse juuresolekul.

Artikkel 34

Lossimise eelteade

1.   Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 17 kohaldatakse artiklis 26 osutatud laevade nimekirja kantud 12-meetrise kogupikkusega või pikemate liidu kalalaevade kaptenite suhtes. Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 17 kohane eelteade saadetakse selle liikmesriigi (sealhulgas lipuliikmesriigi) või konventsiooniosalise pädevale asutusele, kelle sadamat või lossimisrajatist nad soovivad kasutada.

2.   Vähemalt neli tundi enne eeldatavat sadamasse saabumise aega edastavad artiklis 26 osutatud laevade nimekirja kantud alla 12-meetrise kogupikkusega liidu kalalaevade, sealhulgas kalatöötlemis- ja abilaevade kaptenid või selliste laevade esindajad selle liikmesriigi (sealhulgas lipuliikmesriigi) või konventsiooniosalise pädevale asutusele, kelle sadamat või lossimisrajatist nad soovivad kasutada, vähemalt järgmise teabe:

| a) | eeldatav saabumisaeg; |
| --- | --- |

a)

eeldatav saabumisaeg;

| b) | pardale jäetud hariliku tuuni hinnanguline kogus; |
| --- | --- |

b)

pardale jäetud hariliku tuuni hinnanguline kogus;

| c) | teave geograafilise piirkonna kohta, kus saak püüti; |
| --- | --- |

c)

teave geograafilise piirkonna kohta, kus saak püüti;

| d) | kalalaeva pardatähis ja nimi. |
| --- | --- |

d)

kalalaeva pardatähis ja nimi.

3.   Kui liikmesriikidel on kohaldatava liidu õiguse alusel õigus kohaldada lühemat teatamise tähtaega kui neli tundi enne hinnangulist saabumisaega, võib pardale jäetud hariliku tuuni hinnangulise koguse teatada sellisel kohaldataval saabumiseelse teavitamise ajal. Kui püügipiirkond on sadamast vähem kui nelja tunni kaugusel, võib pardale jäetud hariliku tuuni hinnangulisi koguseid muuta ükskõik millal enne sadamasse saabumist.

4.   Sadamaliikmesriigi ametiasutused registreerivad kõik jooksval aastal saadud eelteatised.

5.   Sadamaliikmesriigi asjakohased kontrolliasutused kontrollivad liidus kõiki lossimisi ja teatavat osa kontrollitakse riskihindamise süsteemi põhjal, milles võetakse arvesse kvoote, laevastiku suurust ja püügikoormust. Sellised liikmesriigi vastuvõetud kontrollisüsteemi täielikud andmed nähakse ette artiklis 14 osutatud iga-aastases inspekteerimiskavas.

6.   Liidu kalapüügilaeva kapten (olenemata laeva kogupikkusest) esitab 48 tunni jooksul pärast lossimise lõpuleviimist lossimisdeklaratsiooni selle liikmesriigi või konventsiooniosalise pädevale asutusele, kus lossimine toimub, ja oma lipuliikmesriigile. Liidu kalapüügilaeva kapten vastutab deklaratsiooni täielikkuse ja täpsuse eest ning kinnitab seda. Lossimisdeklaratsioonis märgitakse vähima nõutava teabena hariliku tuuni lossitud kogus ja püügipiirkond, kust see püüti. Kõik lossitud kogused kaalutakse. Sadamaliikmesriik saadab 48 tunni jooksul pärast lossimise lõppu teate lossimise kohta lipuliikmesriigi või konventsiooniosalise ametiasutusele.

Artikkel 35

Ümberlaadimine

1.   Merel ümberlaadimine liidu kalalaevadelt, mille pardal veetakse harilikku tuuni, või kolmandate riikide laevadelt liidu vetes on igal juhul keelatud.

2.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2017/2107 artikli 52 lõigete 2 ja 3, artikli 54 ja artikli 57 kohaldamist, võivad kalalaevad püütud harilikku tuuni lossida ainult käesoleva määruse artiklis 33 osutatud määratud sadamates.

3.   Vastuvõtva kalalaeva kapten või kapteni esindaja esitab vähemalt 72 tundi enne hinnangulist saabumisaega selle sadamariigi asjaomasele ametiasutusele V lisas ettenähtud ümberlaadimisdeklaratsiooni vormil loetletud teabe. Mis tahes ümberlaadimine nõuab asjaomase ümberlaadiva kalalaeva lipuliikmesriigi või lipuriigist konventsiooniosalise eelnevat luba. Lisaks esitab kalalaeva kapten ümberlaadimise ajal oma lipuliikmesriigile või konventsiooniosalisele V lisas nõutud kuupäevad.

4.   Sadamaliikmesriik inspekteerib vastuvõtvat laeva selle saabumisel ning kontrollib ümberlaadimistoiminguga seotud koguseid ja dokumente.

5.   Ümberlaadimist tegevad liidu kalalaevade kaptenid täidavad ja esitavad oma lipuliikmesriikidele ICCATi ümberlaadimisdeklaratsiooni 15 päeva jooksul pärast ümberlaadimise lõpuleviimist. Ümberlaadivate kalalaevade kaptenid täidavad V lisa kohase ICCATi ümberlaadimisdeklaratsiooni. Ümberlaadimisdeklaratsioon sisaldab hariliku tuuni püügi elektroonilise dokumendi viitenumbrit, et hõlbustada selles sisalduva teabe ristkontrolli.

6.   Sadamaliikmesriik saadab viie päeva jooksul pärast ümberlaadimise lõpuleviimist teate ümberlaadimise kohta ümberlaadiva kalapüügilaeva lipuliikmesriigi või konventsiooniosalise pädevale ametiasutusele.

7.   Määratud sadamate liikmesriikide pädevad ametiasutused kontrollivad kõiki ümberlaadimisi.

4. jagu

Aruandluskohustused

Artikkel 36

Iganädalased kogusearuanded

Iga liikmesriik edastab iganädalased püügiaruanded komisjonile. Need sisaldavad artikli 32 kohaselt nõutavaid andmeid mõrdade, seinnoodalaevade ja muude kalapüügilaevade kohta. Teave peab olema liigitatud püügivahendite kaupa. Komisjon edastab selle teabe viivitamata ICCATi sekretariaadile.

Artikkel 37

Teave kvootide ammendumise kohta

1.   Lisaks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 34 järgimisele teavitavad kõik liikmesriigid komisjoni, kui loetakse, et püügivahendite rühmale eraldatud kvoodist on ära kulutatud 80 %.

2.   Lisaks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 35 järgimisele teavitab iga liikmesriik komisjoni, kui püügivahendite rühmale või ühisele püügioperatsioonile või seinnoodalaevale eraldatud kvoot on ammendatud. Sellele teabele lisatakse ametlikud dokumendid, mis tõendavad liikmesriigi antud korraldust laevastikule, püügivahendite rühmale, ühisele püügioperatsioonile või individuaalse kvoodiga laevadele püük lõpetada või sadamasse tagasi pöörduda, sealhulgas selgelt märgitud keelu alguse kuupäev ja kellaaeg.

3.   Komisjon teavitab ICCATi sekretariaati kuupäevadest, millal liidu hariliku tuuni kvoot on ammendatud.

5. jagu

Vaatlusprogrammid

Artikkel 38

Riiklik vaatlusprogramm

1.   Iga liikmesriik tagab, et harilikku tuuni aktiivselt püüdvate kalalaevade ja mõrdade puhul rakendatavate riiklike vaatlejate lähetamisega, kes on varustatud ametliku isikut tõendava dokumendiga, hõlmatakse vähemalt:

| a) | 20 % aktiivse püügiga tegelevatest pelaagilise püügi traaleritest (pikkusega üle 15 meetri); |
| --- | --- |

a)

20 % aktiivse püügiga tegelevatest pelaagilise püügi traaleritest (pikkusega üle 15 meetri);

| b) | 20 % aktiivse püügiga tegelevatest õngejadalaevadest (pikkusega üle 15 meetri); |
| --- | --- |

b)

20 % aktiivse püügiga tegelevatest õngejadalaevadest (pikkusega üle 15 meetri);

| c) | 20 % aktiivse püügiga tegelevatest söödaga õngelaevadest (pikkusega üle 15 meetri); |
| --- | --- |

c)

20 % aktiivse püügiga tegelevatest söödaga õngelaevadest (pikkusega üle 15 meetri);

| d) | 100 % puksiiridest; |
| --- | --- |

d)

100 % puksiiridest;

| e) | 100 % mõrdadest saagi kogumisel. |
| --- | --- |

e)

100 % mõrdadest saagi kogumisel.

Liikmesriigid, kellel on vähem kui viis esimese lõigu punktides a, b ja c loetletud kategooriatesse kuuluvat kalapüügilaeva, millel on luba püüda aktiivselt harilikku tuuni, tagavad, et riiklike vaatlejate lähetamisega aktiivselt harilikku tuuni püüdvatele laevadele hõlmatakse vähemalt 20 % ajast, kui laevad püüavad aktiivselt harilikku tuuni.

2.   Riikliku vaatleja ülesanded on eelkõige järgmised:

| a) | seirata, et kalalaevade ja mõrdade puhul järgitaks käesoleva määruse sätteid; |
| --- | --- |

a)

seirata, et kalalaevade ja mõrdade puhul järgitaks käesoleva määruse sätteid;

| b) | dokumenteerida kalastustegevus ja koostada selle kohta aruanne, mis sisaldab järgmist:






  i) | püütud kogus (sh kaaspüük) ning püügi liigiline jaotus (pardale jäetud või elavalt või surnult vette tagasi heidetud kala); |
| --- | --- | --- |

b)

dokumenteerida kalastustegevus ja koostada selle kohta aruanne, mis sisaldab järgmist:

i)

püütud kogus (sh kaaspüük) ning püügi liigiline jaotus (pardale jäetud või elavalt või surnult vette tagasi heidetud kala);

| ii) | püügipiirkond pikkus- ja laiuskraadi järgi; |
| --- | --- |

ii)

püügipiirkond pikkus- ja laiuskraadi järgi;

| iii) | püügikoormuse mõõtühik (nt võrkude arv, õngekonksude arv jne) vastavalt ICCATi käsiraamatule eri püügivahendite kohta; |
| --- | --- |

iii)

püügikoormuse mõõtühik (nt võrkude arv, õngekonksude arv jne) vastavalt ICCATi käsiraamatule eri püügivahendite kohta;

| iv) | püügi kuupäev; |
| --- | --- |

iv)

püügi kuupäev;

| c) | kontrollida püügipäevikusse tehtud kandeid; |
| --- | --- |

c)

kontrollida püügipäevikusse tehtud kandeid;

| d) | teha kindlaks ja märkida üles laevad, mille puhul on võimalik, et nad tegelevad kalapüügiga, mis on vastuolus ICCATi kaitsemeetmetega. |
| --- | --- |

d)

teha kindlaks ja märkida üles laevad, mille puhul on võimalik, et nad tegelevad kalapüügiga, mis on vastuolus ICCATi kaitsemeetmetega.

3.   Lisaks lõikes 2 osutatud ülesannetele teevad riiklikud vaatlejad teadustööd, sealhulgas koguvad vajalikke andmeid alalise uuringute ja statistikakomitee juhiste põhjal.

4.   Iga liikmesriigi vaatlusprogrammis kogutud andmed ja teave esitatakse komisjonile. Komisjon edastab nimetatud andmed ja teabe vastavalt kas alalisele uuringute ja statistikakomiteele või ICCATi sekretariaadile.

5.   Lõigete 1–3 kohaldamisel tagab iga liikmesriik:

| a) | vaatlejate ajalise ja ruumilise tüüpilise esindatuse, tagamaks et komisjon saab usaldusväärsed ja nõuetekohased andmed ja teabe püügi, püügivõimsuse ja muude teaduslike ja haldusaspektide kohta, võttes arvesse laevastike ja kalapüügi tunnusjooni; |
| --- | --- |

a)

vaatlejate ajalise ja ruumilise tüüpilise esindatuse, tagamaks et komisjon saab usaldusväärsed ja nõuetekohased andmed ja teabe püügi, püügivõimsuse ja muude teaduslike ja haldusaspektide kohta, võttes arvesse laevastike ja kalapüügi tunnusjooni;

| b) | usaldusväärsed andmete kogumise protokollid; |
| --- | --- |

b)

usaldusväärsed andmete kogumise protokollid;

| c) | et vaatlejad on enne lähetamist vastavalt koolitatud ja atesteeritud; |
| --- | --- |

c)

et vaatlejad on enne lähetamist vastavalt koolitatud ja atesteeritud;

| d) | konventsioonialas kala püüdvate laevade ja mõrdade minimaalse häirimise, kuivõrd see on võimalik. |
| --- | --- |

d)

konventsioonialas kala püüdvate laevade ja mõrdade minimaalse häirimise, kuivõrd see on võimalik.

Artikkel 39

ICCATi piirkondlik vaatlusprogramm

1.   Liikmesriigid tagavad käesolevas artiklis ja VIII lisas sätestatud ICCATi piirkondliku vaatlusprogrammi tulemusliku rakendamise.

2.   Liikmesriik tagab ICCATi piirkondliku vaatleja kohaloleku:

| a) | kõigil seinnoodalaevadel, millel on hariliku tuuni püügi luba; |
| --- | --- |

a)

kõigil seinnoodalaevadel, millel on hariliku tuuni püügi luba;

| b) | iga kord, kui harilikku tuuni seinnoodalaevadelt üle viiakse; |
| --- | --- |

b)

iga kord, kui harilikku tuuni seinnoodalaevadelt üle viiakse;

| c) | iga kord, kui harilikku tuuni mõrdadest veosumpadesse üle viiakse; |
| --- | --- |

c)

iga kord, kui harilikku tuuni mõrdadest veosumpadesse üle viiakse;

| d) | igal harilikku tuuni üleviimisel ühest kalakasvandusest teise; |
| --- | --- |

d)

igal harilikku tuuni üleviimisel ühest kalakasvandusest teise;

| e) | iga kord, kui harilikku tuuni kalakasvandustes sumpadesse paigutatakse; |
| --- | --- |

e)

iga kord, kui harilikku tuuni kalakasvandustes sumpadesse paigutatakse;

| f) | igal hariliku tuuni saagi kogumisel kalakasvanduses ning |
| --- | --- |

f)

igal hariliku tuuni saagi kogumisel kalakasvanduses ning

| g) | hariliku tuuni merrelaskmisel kasvatussumpadest. |
| --- | --- |

g)

hariliku tuuni merrelaskmisel kasvatussumpadest.

3.   Ilma ICCATi piirkondliku vaatlejata ei saa seinnoodalaevad luba hariliku tuuni püügiks.

4.   Liikmesriigid tagavad, et kogu sumpadesse paigutamise ajavahemikuks määratakse igasse kalakasvandusse üks ICCATi piirkondlik vaatleja. Vääramatu jõu korral ja pärast seda, kui kalakasvatusega tegeleva liikmesriigi asutused on vääramatu jõu põhjustanud asjaolusid kinnitanud, võib ICCATi piirkondliku vaatleja määrata rohkem kui ühte kalakasvandusse, et tagada kasvatustegevuse järjepidevus, seda juhul, kui on tagatud vaatleja ülesannete nõuetekohane täitmine. Kalakasvanduste eest vastutav liikmesriik taotleb aga viivitamata veel ühe riikliku vaatleja lähetamist.

5.   ICCATi piirkondliku vaatleja ülesanded on eelkõige järgmised:

| a) | jälgida ja kontrollida püügi- ja kalakasvanduste tegevust kooskõlas asjaomaste ICCATi kaitse- ja majandamismeetmetega, sealhulgas sumpadesse paigutamise ajal stereoskoopilise kaamera salvestiste abil, mis võimaldab mõõta pikkust ja hinnata vastavat kaalu; |
| --- | --- |

a)

jälgida ja kontrollida püügi- ja kalakasvanduste tegevust kooskõlas asjaomaste ICCATi kaitse- ja majandamismeetmetega, sealhulgas sumpadesse paigutamise ajal stereoskoopilise kaamera salvestiste abil, mis võimaldab mõõta pikkust ja hinnata vastavat kaalu;

| b) | allkirjastada ICCATi üleviimisdeklaratsioonid ja hariliku tuuni püügi dokumendid, kui nendes sisalduv teave on kooskõlas tema enda tähelepanekutega. Muul juhul teeb ICCATi piirkondlik vaatleja ICCATi üleviimisdeklaratsioonides ja hariliku tuuni püügi dokumentides märke oma kohaloleku kohta ning esitab mittenõustumise põhjused, viidates konkreetselt reegli(te)le või menetlus(t)ele, mida ei ole järgitud; |
| --- | --- |

b)

allkirjastada ICCATi üleviimisdeklaratsioonid ja hariliku tuuni püügi dokumendid, kui nendes sisalduv teave on kooskõlas tema enda tähelepanekutega. Muul juhul teeb ICCATi piirkondlik vaatleja ICCATi üleviimisdeklaratsioonides ja hariliku tuuni püügi dokumentides märke oma kohaloleku kohta ning esitab mittenõustumise põhjused, viidates konkreetselt reegli(te)le või menetlus(t)ele, mida ei ole järgitud;

| c) | teha teadustööd, muu hulgas koguda näidiseid alalise uuringute ja statistikakomitee juhiste põhjal. |
| --- | --- |

c)

teha teadustööd, muu hulgas koguda näidiseid alalise uuringute ja statistikakomitee juhiste põhjal.

6.   Kaptenid ja meeskond ning kalakasvanduste, mõrdade ja laevade käitajad ei takista, heiduta, häiri ega mõjuta ühelgi viisil piirkondlikke vaatlejaid nende ülesannete täitmisel.

6. jagu

Üleviimistoimingud

Artikkel 40

Üleviimisluba

1.   Enne üleviimistoimingute alustamist saadab kalapüügi- või puksiirlaeva kapten või kapteni esindajad või selle mõrra või kalakasvanduse käitaja, kust kala üle viiakse, lipuliikmesriigile või kalakasvanduse või mõrra eest vastutavale liikmesriigile üleviimise eelteatise järgmiste andmetega:

| a) | kalapüügilaeva, kalakasvanduse või mõrra nimi ja ICCATi registri number; |
| --- | --- |

a)

kalapüügilaeva, kalakasvanduse või mõrra nimi ja ICCATi registri number;

| b) | eeldatav üleviimisaeg; |
| --- | --- |

b)

eeldatav üleviimisaeg;

| c) | üleviidava hariliku tuuni hinnanguline kogus; |
| --- | --- |

c)

üleviidava hariliku tuuni hinnanguline kogus;

| d) | teave üleviimise koha kohta (pikkus- ja laiuskraad) ning sumpade identifitseerimisnumbrid; |
| --- | --- |

d)

teave üleviimise koha kohta (pikkus- ja laiuskraad) ning sumpade identifitseerimisnumbrid;

| e) | puksiirlaeva nimi, pukseeritavate sumpade arv ning asjakohasel juhul ICCATi registri number, ning |
| --- | --- |

e)

puksiirlaeva nimi, pukseeritavate sumpade arv ning asjakohasel juhul ICCATi registri number, ning

| f) | hariliku tuuni sihtkohaks olev sadam, kalakasvandus või sump. |
| --- | --- |

f)

hariliku tuuni sihtkohaks olev sadam, kalakasvandus või sump.

2.   Lõike 1 kohaldamisel määravad liikmesriigid igale veosumbale kordumatu numbri. Kui ühele püügioperatsioonile vastava saagi üleviimiseks tuleb kasutada mitut veosumpa, on vaja vaid ühte ICCATi üleviimisdeklaratsiooni, kuid ICCATi üleviimisdeklaratsioonile kantakse iga veosumba number ning osutatakse selgelt, millises koguses harilikku tuuni igas sumbas transporditakse.

3.   Sumba numbrid antakse kordumatus numbrisüsteemis, mis koosneb vähemalt kalakasvanduse asukohaliikmesriigi kolmetähelisest koodist ning sellele järgnevast kolmest numbrist. Kordumatud sumba numbrid on alalised ning neid ei tohi ühelt sumbalt teisele üle kanda.

4.   Liikmesriik, kellele on saadetud lõike 1 kohaselt üleviimise eelteatis, määrab igale üleviimistoimingule loanumbri ja edastab selle vastavalt kalalaeva kaptenile või tuunimõrra või kalakasvanduse käitajale. Loanumber koosneb liikmesriigi kolmetähelisest koodist, neljast numbrist, mis näitavad aastat, ning kolmest tähest, mis tähistavad loa andmist (AUT) või selle andmisest keeldumist (NEG), millele järgnevad järjenumbrid.

5.   Liikmesriik, kellele on saadetud lõike 1 kohaselt üleviimise eelteatis, annab üleviimise loa või keeldub selle andmisest 48 tunni jooksul alates üleviimise eelteatise esitamisest. Üleviimistoimingut ei alustata ilma eelnevalt saadud loata.

6.   Üleviimisluba ei mõjuta loa andmist sumpadesse paigutamiseks.

Artikkel 41

Üleviimisloa andmisest keeldumine ja hariliku tuuni vabakslaskmine

1.   Liikmesriik, kellele on saadetud artikli 40 lõike 1 kohaselt üleviimise eelteatis, keeldub üleviimise loa andmisest, kui ta üleviimise eelteate saamisel leiab, et:

| a) | kalapüügilaeval või mõrral, mille puhul püütud kalast teatatakse, ei olnud piisavalt kvooti; |
| --- | --- |

a)

kalapüügilaeval või mõrral, mille puhul püütud kalast teatatakse, ei olnud piisavalt kvooti;

| b) | kalapüügilaev või mõrra käitaja ei ole kala kogusest nõuetekohaselt teatanud või tal ei olnud luba kala sumpadesse paigutada; |
| --- | --- |

b)

kalapüügilaev või mõrra käitaja ei ole kala kogusest nõuetekohaselt teatanud või tal ei olnud luba kala sumpadesse paigutada;

| c) | kalapüügilaeval, mis teatas püütud kalast, ei olnud artikli 27 kohaselt väljastatud kehtivat luba püüda harilikku tuuni, või |
| --- | --- |

c)

kalapüügilaeval, mis teatas püütud kalast, ei olnud artikli 27 kohaselt väljastatud kehtivat luba püüda harilikku tuuni, või

| d) | üleviidavat kala deklaratsiooni kohaselt vastuvõttev puksiirlaev ei ole registreeritud artiklis 26 osutatud ICCATi kõigi teiste selliste kalalaevade registris või ei ole varustatud täielikult toimiva laevaseiresüsteemiga (VMS) või samaväärse jälgimisseadmega. |
| --- | --- |

d)

üleviidavat kala deklaratsiooni kohaselt vastuvõttev puksiirlaev ei ole registreeritud artiklis 26 osutatud ICCATi kõigi teiste selliste kalalaevade registris või ei ole varustatud täielikult toimiva laevaseiresüsteemiga (VMS) või samaväärse jälgimisseadmega.

2.   Kui liikmesriik, kellele on saadetud artikli 40 lõike 1 kohaselt üleviimise eelteatis, ei anna üleviimise luba, annab ta viivitamata kala vabakslaskmise korralduse kas kalalaeva või pukseerimislaeva kaptenile või mõrra või kalakasvanduse käitajale, et teatada neile üleviimisese loast keeldumisest ning nõuda kala merrelaskmist kooskõlas XII lisaga.

3.   Kui kalakasvandusse transportimisel tekib pukseerimislaeva laevaseiresüsteemis tehniline tõrge, asendatakse see teise pukseerimislaevaga, mille laevaseiresüsteem on täielikult toimiv, või paigaldatakse võimalikult kiiresti, aga hiljemalt 72 tunni jooksul pärast sellist tehnilist tõrget uus toimiv laevaseiresüsteem või kasutatakse uut laevaseiresüsteemi. 72-tunnist ajavahemikku võidakse erandjuhul pikendada kas vääramatu jõu või seaduslikult põhjendatud funktsionaalsete piirangute tõttu. Tehnilisest tõrkest teatatakse viivitamata komisjonile, kes teavitab ICCATi sekretariaati. Kapten või kapteni esindaja teatab alates tehnilise tõrke tuvastamisest kuni probleemi lahendamiseni lipuliikmesriigi kontrolliasutustele asjakohaste sidevahendite abil iga nelja tunni järel kalalaeva ajakohastatud geograafilised koordinaadid.

Artikkel 42

ICCATi üleviimisdeklaratsioon

1.   Kalalaeva või pukseerimislaeva kaptenid või mõrra või kalakasvanduse käitaja täidavad üleviimistoimingu lõpuleviimisel VI lisas ettenähtud vormis ICCATi üleviimisdeklaratsiooni ja edastavad selle vastutavale liikmesriigile.

2.   ICCATi üleviimisdeklaratsiooni vormid nummerdab kalapüügilaeva, kalakasvanduse või tuunimõrra eest vastutava selle liikmesriigi pädev asutus, kust kala üle viidi. ICCATi üleviimisdeklaratsiooni vormi number koosneb liikmesriigi kolmetähelisest koodist, neile järgnevast neljast numbrist, mis tähistavad aastat, ning kolmekohalisest järjenumbrist, millele järgnevad tähed ITD (MS-20**/xxx/ITD).

3.   ICCATi üleviimisdeklaratsiooni originaal peab olema üleviidava kalaga kaasas. Selle deklaratsiooni koopiat hoitakse asjaomase kalapüügilaeva või mõrra ja puksiiri juures.

4.   Üleviimist teostavate laevade kaptenid teatavad oma tegevusest vastavalt II lisale.

5.   Teave surnud kala kohta dokumenteeritakse vastavalt XIII lisas sätestatud menetlustele.

Artikkel 43

Seire videokaamera abil

1.   Kalapüügilaeva või puksiiri kapten või kalakasvanduse või mõrra käitaja tagab, et üleviidavate kalade arvu kontrollimiseks seiratakse üleviimist veealuse videokaameraga. Video salvestamisel järgitakse X lisas sätestatud miinimumstandardeid ja menetlusi.

2.   Kui alaline uuringute ja statistikakomitee nõuab komisjonilt videosalvestiste koopiaid, esitavad liikmesriigid need koopiad komisjonile, kes edastab need alalisele uuringute ja statistikakomiteele.

Artikkel 44

ICCATi piirkondlike vaatlejate tehtav kontroll ning uurimise toimetamine

1.   Kalapüügilaeva ja mõrra käitaja pardal olevad artiklis 39 ja VIII lisas osutatud ICCATi piirkondlikud vaatlejad:

| a) | dokumenteerivad üleviimistoimingud ja koostavad nende kohta aruande; |
| --- | --- |

a)

dokumenteerivad üleviimistoimingud ja koostavad nende kohta aruande;

| b) | jälgivad üleviidavat saaki ja määravad hinnanguliselt selle koguse ning |
| --- | --- |

b)

jälgivad üleviidavat saaki ja määravad hinnanguliselt selle koguse ning

| c) | kontrollivad artiklis 40 osutatud eelnevasse üleviimisloasse ja artiklis 42 osutatud ICCATi üleviimisdeklaratsiooni tehtud sissekandeid. |
| --- | --- |

c)

kontrollivad artiklis 40 osutatud eelnevasse üleviimisloasse ja artiklis 42 osutatud ICCATi üleviimisdeklaratsiooni tehtud sissekandeid.

2.   Juhul kui piirkondliku vaatleja, asjaomaste kontrolliasutuste või kalapüügi- või puksiirlaeva kapteni või mõrra või kalakasvanduse käitaja hinnangud harilikku tuuni isendite arvu kohta erinevad enam kui 10 % võrra, algatab vastutav liikmesriik uurimise. Selline uurimine tuleb lõpetada enne saagi sumpadesse paigutamist kalakasvanduses või igal juhul 96 tunni jooksul pärast uurimise algatamist, välja arvatud vääramatu jõu korral. Kuni kõnealuse uurimise tulemuste selgumiseni ei ole lubatud kala sumpadesse paigutada ega valideerida hariliku tuuni püügidokumendi vastavat osa.

3.   Kui videosalvestise kvaliteet või selgus ei ole üleviidud koguste hindamiseks piisav, võib laeva kapten või kalakasvanduse või mõrra käitaja sellegipoolest taotleda vastutava liikmesriigi ametiasutuselt luba uue üleviimistoimingu tegemiseks ja piirkondlikule vaatlejale vastava videosalvestise esitamiseks. Kui seda vabatahtlikku kontrollüleviimist ei tehta rahuldavate tulemustega, algatab vastutav liikmesriik uurimise. Kui pärast seda uurimist kinnitatakse, et video kvaliteet või selgus ei ole piisav, et üleviidavaid koguseid hinnata, nõuavad liikmesriigi kontrolliasutused muud üleviimise kontrolltoimingut ja esitavad vastava video ICCATi piirkondlikule vaatlejale. Uued üleviimised tehakse kontrollüleviimistena, kuni videosalvestise kvaliteet on piisav, et võimaldada üleviidavate koguste hindamist.

4.   Ilma et see piiraks inspektorite tehtavat kontrolli, allkirjastavad ICCATi piirkondlikud vaatlejad ICCATi üleviimisdeklaratsioonid ainult juhul, kui nende tähelepanekud on kooskõlas ICCATi kaitse- ja majandamismeetmetega ning kui ICCATi üleviimisdeklaratsioonis sisalduv teave on kooskõlas nende tähelepanekutega ja sellega kaasneb nõuetele vastav video kooskõlas lõigetega 1, 2 ja 3. ICCATi piirkondlikud vaatlejad kontrollivad ka seda, et ICCATi üleviimisdeklaratsioon edastataks puksiiri kaptenile või asjakohasel juhul kalakasvanduse käitajale või mõrra esindajale. Kui ICCATi vaatlejad ei nõustu ICCATi üleviimisdeklaratsiooniga, teevad nad ICCATi üleviimisdeklaratsioonides ja hariliku tuuni püügi dokumentides märke oma kohaloleku kohta ning esitavad mittenõustumise põhjused, viidates täpselt reegli(te)le või menetlus(t)ele, mida ei ole järgitud.

5.   Kalapüügilaeva või pukseerimislaeva kaptenid või mõrra või kalakasvanduse käitajad täidavad üleviimistoimingu lõpuleviimisel VI lisas ettenähtud vormis ICCATi üleviimisdeklaratsiooni ja edastavad selle vastutavale liikmesriigile. Liikmesriigid edastavad ICCATI üleviimisdeklaratsiooni komisjonile.

Artikkel 45

Rakendusaktid

Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, millega sätestatakse vastavad menetlused käesoleva jao kohaldamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 68 osutatud kontrollimenetlusega.

7. jagu

Sumpadesse paigutamine

Artikkel 46

Sumpadesse paigutamise loa andmine või selle andmisest keeldumine

1.   Enne igasse veosumpa paigutamise algust on keelatud veosumpade ankurdamine lähemale kui 0,5 meremiili kalakasvandusest. Selleks peavad artiklis 15 osutatud kalakasvatamise majandamiskavades olema esitatud kalakasvanduse asukohaks oleva hulknurkse rajatise geograafilised koordinaadid.

2.   Enne sumpa paigutamist taotleb kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik sumpadesse paigutamise luba selle kalapüügilaeva või mõrra eest vastutavalt liikmesriigilt või konventsiooniosaliselt, millega sumpa paigutatav harilik tuun püüti.

3.   Kalapüügilaeva või mõrra eest vastutava liikmesriigi pädev asutus keeldub sumpadesse paigutamise heakskiitmisest, kui ta on arvamusel, et:

| a) | kalapüügilaeval või mõrral, millega kala püüti, ei ole hariliku tuuni püügiks piisavalt kvooti; |
| --- | --- |

a)

kalapüügilaeval või mõrral, millega kala püüti, ei ole hariliku tuuni püügiks piisavalt kvooti;

| b) | kalapüügilaev või mõrra käitaja ei ole kala kogusest nõuetekohaselt teatanud, või |
| --- | --- |

b)

kalapüügilaev või mõrra käitaja ei ole kala kogusest nõuetekohaselt teatanud, või

| c) | kalapüügilaeval või mõrral, mille püütud kalast teatatakse, ei olnud artikli 27 kohaselt väljastatud kehtivat luba püüda harilikku tuuni. |
| --- | --- |

c)

kalapüügilaeval või mõrral, mille püütud kalast teatatakse, ei olnud artikli 27 kohaselt väljastatud kehtivat luba püüda harilikku tuuni.

4.   Kui kalapüügilaeva või mõrra eest vastutav liikmesriik keeldub sumpadesse paigutamise heakskiitmisest:

| a) | teavitab ta kalakasvanduse eest vastutava liikmesriigi või konventsiooniosalise pädevat asutust ning |
| --- | --- |

a)

teavitab ta kalakasvanduse eest vastutava liikmesriigi või konventsiooniosalise pädevat asutust ning

| b) | nõuab, et pädev asutus arestiks saagi ning laseks kala merre tagasi. |
| --- | --- |

b)

nõuab, et pädev asutus arestiks saagi ning laseks kala merre tagasi.

5.   Sumpadesse paigutamist ei alustata ilma loata, mille annab ühe tööpäeva jooksul alates taotluse esitamisest kalapüügilaeva või mõrra eest vastutav liikmesriik või konventsiooniosaline või kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik, kui kalapüügilaeva või mõrra eest vastutava liikmesriigi või konventsiooniosalise ametiasutustega on nii kokku lepitud. Kui kalapüügilaeva või mõrra eest vastutava liikmesriigi või konventsiooniosalise ametiasutustelt ei saada ühe tööpäeva jooksul vastust, võivad sumpadesse paigutamise loa anda kalakasvanduse eest vastutava liikmesriigi pädevad asutused.

6.   Kala paigutatakse sumpadesse igal aastal enne 22. augustit, välja arvatud juhul, kui kalakasvanduse eest vastutava liikmesriigi või konventsiooniosalise pädevad asutused esitavad mõjuvad põhjused (siia kuulub ka vääramatu jõud), mis tuleb lisada sumpadesse paigutamise aruandele, kui see esitatakse. Igal juhul ei paigutata kala sumpadesse pärast iga aasta 7. septembrit.

Artikkel 47

Hariliku tuuni püügi dokumenteerimine

1.   Kalakasvanduste eest vastutavad liikmesriigid keelavad paigutada sumpadesse harilikku tuuni, kui sellega ei ole kaasas dokumente, mida ICCAT nõuab määruses (EL) nr 640/2010 osutatud püügi dokumenteerimise programmi raamistikus. Dokumendid peavad olema täpsed ja täielikud ning kalapüügilaeva või mõrra eest vastutav konventsiooniosaline või liikmesriik peab olema need valideerinud.

2.   Liikmesriigid ei paiguta harilikku tuuni kasvandusse, millele liikmesriik või konventsiooniosaline ei ole luba andnud või mis ei ole kantud ICCATi kalakasvanduste registrisse.

3.   Kalakasvanduste eest vastutavad liikmesriigid tagavad, et hariliku tuuni saak paigutatakse eraldi sumpa või mitmesse eraldi sumpa ning jaotatakse selle järgi, millisest lipuliikmesriigist või konventsiooniosalisest see on pärit. Erandina tagavad kalakasvanduste eest vastutavad liikmesriigid juhul, kui harilikku tuuni püütakse eri liikmesriikide ühise püügioperatsiooni käigus, et harilik tuun paigutatakse eraldi sumpa või mitmesse eraldi sumpa ja jaotatakse ühiste püügioperatsioonide ja püügiaasta alusel.

Artikkel 48

Kontrollid

Kalakasvanduste eest vastutavad liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et kontrollida kalakasvandustes kõiki sumpadesse paigutamisi.

Artikkel 49

Seire videokaamera abil

Kalakasvanduste eest vastutavad liikmesriigid tagavad, et nende kontrolliasutused salvestavad sumpadesse paigutamist veealuse videokaameraga. Iga sumpadesse paigutamise kohta tehakse üks videosalvestis vastavalt X lisas kehtestatud menetlustele.

Artikkel 50

Uurimiste algatamine ja toimetamine

Kui piirkondliku vaatleja, liikmesriikide asjaomaste kontrolliasutuste ja/või kalakasvanduse käitaja hinnangud erinevad arvuliselt enam kui 10 %, algatab kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik koostöös kalapüügilaeva ja/või mõrra eest vastutava liikmesriigi või konventsiooniosalisega uurimise. Uurimisi teostav liikmesriik võib kasutada muud tema käsutuses olevat teavet, sealhulgas artiklis 51 osutatud sumpadesse paigutamise programmide tulemusi.

Artikkel 51

Meetmed ja programmid sumpadesse paigutatava hariliku tuuni arvu ja kaalu hindamiseks

1.   Liikmesriigid tagavad, et stereoskoopilise kaamera süsteemide või sama täpsuse ja usaldusväärsuse taset tagavate alternatiivsete meetodite kasutamisega hõlmatakse 100 % kõigist sumpadesse paigutamistest, et hinnata kalade arvu ja kaalu.

2.   Kõnealuse programmi elluviimisel järgitakse XI lisas sätestatud korda. Alternatiivseid meetodeid võib kasutada üksnes siis, kui ICCAT on need oma aastakoosolekul heaks kiitnud.

3.   Kalakasvanduse eest vastutavad liikmesriigid edastavad programmi tulemused kalapüügilaevade eest vastutavale liikmesriigile või konventsiooniosalisele ning asutusele, kes teostab ICCATi nimel piirkondlikku vaatlusprogrammi.

4.   Kui ühe püügioperatsiooni puhul ilmneb programmi tulemustest, et sumpadesse paigutatud hariliku tuuni isendite arv erineb rohkem kui 10 % kogustest, mille püügist ja/või üleviimisest on teatatud, algatab kalapüügilaeva või mõrra eest vastutav liikmesriik uurimise, et määrata kindlaks täpne saagi kaal, mis arvatakse maha asjaomase riigi hariliku tuuni kvoodist kooskõlas lõikega 9.

5.   Kui kalapüügilaeva või mõrra eest vastutav liikmesriik või konventsiooniosaline algatab uurimise, teeb kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik täielikku koostööd uurimist läbiviiva liikmesriigi või konventsiooniosaliga ja esitab kogu nõutud lisateabe, sealhulgas asjaomase videosalvestise analüüsi tulemused, ning teavitab sellest viivitamata komisjoni.

6.   Liikmesriikide pädevad asutused, sealhulgas need, kelle laevad on osalenud kala transportimises, teevad aktiivselt koostööd, sealhulgas kogu nende käsutuses oleva teabe ja dokumentatsiooni vahetamise kaudu.

7.   Kalapüügilaeva või mõrra eest vastutava liikmesriigi pädev asutus viib uurimise lõpule ühe kuu jooksul pärast seda, kui kalakasvanduse eest vastutava liikmesriigi pädev asutus on edastanud sumpadesse paigutamise tulemused.

8.   Kui erinevus nende harilike tuunide arvu, mille püügist asjaomase laeva või mõrraga on teatatud, ning uurimise tulemusena kalapüügilaeva või mõrra eest vastutava liikmesriigi pädeva asutuse poolt kindlaks tehtud harilike tuunide arvu vahel on üle 10 %, on tegemist asjaomase laeva või mõrra võimaliku nõuete täitmata jätmisega.

9.   Kui uurimise käigus jõutakse järeldusele, et hariliku tuuni isendeid on kaotsi läinud, arvatakse puuduvate kalade kaal kohasel juhul kalapüügilaeva või mõrra eest vastutava liikmesriigi kvoodist maha, kohaldades kalakasvanduse eest vastutava liikmesriigi pädeva asutuse teatatud keskmist individuaalset kaalu sumpadesse paigutamise ajal selle püütud harilike tuunide arvu suhtes, mille on kindlaks määranud kalalaeva või mõrra eest vastutava liikmesriigi pädev asutus uurimise käigus esimese üleviimise videosalvestise analüüsi põhjal.

10.   Olenemata lõikest 9, võivad kalapüügilaeva või mõrra eest vastutava liikmesriigi pädevad asutused ja komisjon, pärast konsulteerimist kala transportimises sihtkohaks olevasse kalakasvandusse osaleva kalalaeva eest vastutava liikmesriigi või konventsiooniosalise pädevate asutustega, otsustada mitte arvata riiklikust kvoodist maha uurimisel kindlaksmääratud kaotsiläinud kalakogust, kui käitaja on nõuetekohaselt dokumenteerinud, et kaod on põhjustanud vääramatu jõud, asjaomane teave on edastatud käitaja eest vastutava liikmesriigi pädevale asutusele ja komisjonile viivitamata pärast sündmust ning kaod ei ole toonud kaasa teadaolevat suremust.

11.   Kalapüügilaeva või mõrra eest vastutav liikmesriik annab vastavalt XII lisas sätestatud menetlustele korralduse lasta vabaks kogused, mis ületavad püütuna või üleviiduna deklareeritud koguseid, kui:

| a) | lõikes 4 osutatud uurimist ei lõpetata kümne tööpäeva jooksul pärast programmi tulemuste edastamist kas ühe sumpadesse paigutamise või ühise püügioperatsiooni puhul kõigi sumpadesse paigutamiste kohta või |
| --- | --- |

a)

lõikes 4 osutatud uurimist ei lõpetata kümne tööpäeva jooksul pärast programmi tulemuste edastamist kas ühe sumpadesse paigutamise või ühise püügioperatsiooni puhul kõigi sumpadesse paigutamiste kohta või

| b) | uurimise tulemusest nähtub, et hariliku tuuni arv ja/või keskmine kaal erineb kogustest, mille püügist või üleviimisest on teatatud. |
| --- | --- |

b)

uurimise tulemusest nähtub, et hariliku tuuni arv ja/või keskmine kaal erineb kogustest, mille püügist või üleviimisest on teatatud.

Liigsed kalad lastakse vabaks kontrolliasutuste juuresolekul.

12.   Programmi tulemuste põhjal otsustatakse, kas vabakslaskmine on vajalik, ning sumpadesse paigutamise deklaratsioonide ja hariliku tuuni püügidokumentide vastavad osad täidetakse vastavalt. Kui on antud kalade vabakslaskmise korraldus, nõuab kalakasvanduse käitaja riikliku kontrolliasutuse ICCATi piirkondliku vaatleja kohalolu, et need seiraksid vabakslaskmist.

13.   Liikmesriigid esitavad programmi tulemused komisjonile iga aasta 1. septembriks. Sumpadesse paigutamisel esineva vääramatu jõu korral esitavad liikmesriigid nimetatud tulemused enne iga aasta 12. septembrit. Komisjon edastab selle teabe iga aasta 15. septembriks alalisele uuringute ja statistikakomiteele hindamiseks.

14.   Elusat harilikku tuuni ei viida üle ühest kasvatussumbast teise kasvatussumpa ilma kalakasvanduse eest vastutava liikmesriigi või konventsiooniosalise kontrolliasutuse loa ja kohalolekuta. Iga üleviimine registreeritakse isendite arvu kontrollimiseks. Riiklikud kontrolliasutused seiravad neid üleviimisi ja tagavad, et iga kalakasvandusesisene üleviimine registreeritakse elektroonilises hariliku tuuni püügi dokumenteerimise süsteemis.

Artikkel 52

Sumpadesse paigutamise deklaratsioon ja aruanne

1.   Kalakasvanduse käitaja esitab oma pädevale asutusele XIV lisas esitatud sumpadesse paigutamise deklaratsiooni 72 tunni jooksul pärast iga sumpadesse paigutamise lõpetamist.

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud sumpadesse paigutamise deklaratsioonile esitab kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik ühe nädala jooksul pärast sumpadesse paigutamise lõpetamist XI lisa B osas esitatud andmeid sisaldava sumpadesse paigutamise aruande sellele liikmesriigile või konventsiooniosalisele, kelle laevad või mõrrad asjaomase hariliku tuuni püüdsid, ja komisjonile. Komisjon edastab selle teabe ICCATi sekretariaadile.

3.   Lõike 2 kohaldamisel ei loeta sumpadesse paigutamist lõpetatuks, kuni mis tahes algatatud uurimist ja nõutavaid vabakslaskmise toiminguid ei ole lõpule viidud.

Artikkel 53

Kalakasvandusesisesed üleviimised ja juhuslikud kontrollid

1.   Kalakasvanduste eest vastutav liikmesriik kehtestab jälgitavussüsteemi, mis hõlmab kasvandusesiseste üleviimiste videosalvestusi.

2.   Kalakasvanduste eest vastutava liikmesriigi kontrolliasutused teevad kasvatussumpades hoitavale harilikule tuunile riskianalüüsi põhjal juhuslikke kontrolle ajavahemikul, mis jääb sumpadesse paigutamise lõpuleviimise aasta ning sumbas kasvatamise esimese aasta vahele.

3.   Lõike 2 kohaldamisel kehtestab kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik kontrollimisele kuuluva kala minimaalse protsendi. See protsent sätestatakse lõikes 14 osutatud iga-aastases inspekteerimiskavas. Iga liikmesriik teatab komisjonile igal aastal tehtavate juhuslike kontrollide tulemused. Komisjon edastab need tulemused ICCATi sekretariaadile asjaomasele kvoodiperioodile järgneva aasta aprilliks.

Artikkel 54

Juurdepääs ja nõuded videosalvestistele

1.   Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik tagab, et artiklites 49 ja 51 osutatud videosalvestised on riiklikele inspektoritele, samuti piirkondlikele ja ICCATi inspektoritele ning ICCATi ja riiklikele vaatlejatele taotluse korral kättesaadavad.

2.   Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik võtab vajalikud meetmed videosalvestise originaali asendamise, töötlemise või salvestisega manipuleerimise vältimiseks.

Artikkel 55

Sumpadesse paigutamise aastaaruanne

Liikmesriigid, kellel on kohustus esitada artiklis 52 osutatud sumpadesse paigutamise deklaratsioone ja aruandeid, esitavad komisjonile sumpadesse paigutamise aruande eelmise aasta kohta iga aasta 31. juuliks. Komisjon saadab selle teabe ICCATi sekretariaadile iga aasta 31. augustiks. Aruandes esitatakse järgmine teave:

| a) | sumpades kasvatatava hariliku tuuni koguhulk kalakasvanduse kohta, sealhulgas kadu kalalaevade või mõrdadega sumpadesse transportimisel nii arvulise kui ka kaalunäitajana kalakasvanduse kohta; |
| --- | --- |

a)

sumpades kasvatatava hariliku tuuni koguhulk kalakasvanduse kohta, sealhulgas kadu kalalaevade või mõrdadega sumpadesse transportimisel nii arvulise kui ka kaalunäitajana kalakasvanduse kohta;

| b) | nende laevade nimekiri, mis püüavad või transpordivad harilikku tuuni kasvatamise eesmärgil (laeva nimi, lipuriik, loa number, püügivahendi liik), ja mõrdade loetelu; |
| --- | --- |

b)

nende laevade nimekiri, mis püüavad või transpordivad harilikku tuuni kasvatamise eesmärgil (laeva nimi, lipuriik, loa number, püügivahendi liik), ja mõrdade loetelu;

| c) | proovivõtuprogrammi tulemused püütud hariliku tuuni arvulise suurusjaotuse hindamiseks ning püügi kuupäev, kellaaeg, püügipiirkond ja kasutatud püügimeetod, et täiustada statistikat kalavaru hindamiseks.
  Proovivõtuprogrammi puhul on nõutav, et sumbas tuleb suuruseproov (pikkus või kaal) võtta ühest valimist (= 100 isendit) iga 100 tonni eluskala kohta või 10 % valimist sumpadesse paigutatud kala koguarvust. Suuruseproov võetakse kalakasvanduses väljapüüdmise ajal ning transpordi ajal surnud kaladelt vastavalt ICCATi andmete ja teabe esitamise juhistele. Üle ühe aasta kasvanduses viibinud kalade jaoks kehtestatakse täiendavad proovivõtumeetodid. Proove võetakse kõikidest sumpadest iga saagi kogumise käigus; |
| --- | --- |

c)

proovivõtuprogrammi tulemused püütud hariliku tuuni arvulise suurusjaotuse hindamiseks ning püügi kuupäev, kellaaeg, püügipiirkond ja kasutatud püügimeetod, et täiustada statistikat kalavaru hindamiseks.

Proovivõtuprogrammi puhul on nõutav, et sumbas tuleb suuruseproov (pikkus või kaal) võtta ühest valimist (= 100 isendit) iga 100 tonni eluskala kohta või 10 % valimist sumpadesse paigutatud kala koguarvust. Suuruseproov võetakse kalakasvanduses väljapüüdmise ajal ning transpordi ajal surnud kaladelt vastavalt ICCATi andmete ja teabe esitamise juhistele. Üle ühe aasta kasvanduses viibinud kalade jaoks kehtestatakse täiendavad proovivõtumeetodid. Proove võetakse kõikidest sumpadest iga saagi kogumise käigus;

| d) | sumpadesse paigutatud hariliku tuuni kogused ning hinnang kasvu ja suremuse kohta kasvanduses peetud aja jooksul ning müüdud kogused tonnides. Kõnealuse teabe esitab kalakasvandus; |
| --- | --- |

d)

sumpadesse paigutatud hariliku tuuni kogused ning hinnang kasvu ja suremuse kohta kasvanduses peetud aja jooksul ning müüdud kogused tonnides. Kõnealuse teabe esitab kalakasvandus;

| e) | eelmise aasta jooksul sumpadesse paigutatud hariliku tuuni kogused ning |
| --- | --- |

e)

eelmise aasta jooksul sumpadesse paigutatud hariliku tuuni kogused ning

| f) | eelmise aasta jooksul turustatud kogused päritolu lõikes. |
| --- | --- |

f)

eelmise aasta jooksul turustatud kogused päritolu lõikes.

Artikkel 56

Rakendusaktid

Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, millega sätestatakse menetlused käesolevas jaos ettenähtud sätete kohaldamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 68 osutatud kontrollimenetlusega.

8. jagu

Seire ja järelevalve

Artikkel 57

Laevaseiresüsteem

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 9 lõikest 5 rakendavad lipuliikmesriigid vastavalt XV lisale laevaseiresüsteemi oma kalalaevade puhul, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem.

2.   Üle 15-meetrise kogupikkusega kalalaevad, mis on kantud artikli 26 lõike 1 punktides a või b osutatud laevade nimekirja, alustavad laevaseiresüsteemi andmete edastamist ICCATile vähemalt viis päeva enne loa kehtivusaja algust ning jätkavad seda vähemalt viis päeva pärast loa kehtivusaja lõppu, välja arvatud juhul, kui komisjonile saadetakse eelnevalt taotlus laeva ICCATi laevaregistrist eemaldamiseks.

3.   Kontrolli eesmärgil tagab kapten või kapteni esindaja, et laevaseiresüsteemi andmete edastamist hariliku tuuni püügi luba omavalt kalapüügilaevalt ei katkestata ka sadamas viibimise ajal, välja arvatud juhul, kui on olemas süsteem laeva sadamasse saabumise ja sealt lahkumise registreerimiseks.

4.   Liikmesriigid tagavad, et nende kalapüügi seire keskused edastavad oma lipu all sõitvatelt kalalaevadelt saadud laevaseiresüsteemi teated komisjonile ja komisjoni määratud asutusele reaalajas ja vormingus „https data feed“. Komisjon edastab need teated ICCATi sekretariaadile.

5.   Liikmesriigid tagavad, et

| a) | nende lipu all sõitvatelt kalalaevadelt saadud laevaseiresüsteemi teated edastatakse komisjonile vähemalt iga kahe tunni tagant; |
| --- | --- |

a)

nende lipu all sõitvatelt kalalaevadelt saadud laevaseiresüsteemi teated edastatakse komisjonile vähemalt iga kahe tunni tagant;

| b) | laevaseiresüsteemi tehnilise rikke korral edastavad lipuriigi kalapüügi seire keskused komisjonile nende lipu all sõitvatelt kalalaevadelt rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikli 25 lõike 1 kohaselt saadud alternatiivsed teated 24 tunni jooksul pärast vastuvõtmist; |
| --- | --- |

b)

laevaseiresüsteemi tehnilise rikke korral edastavad lipuriigi kalapüügi seire keskused komisjonile nende lipu all sõitvatelt kalalaevadelt rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikli 25 lõike 1 kohaselt saadud alternatiivsed teated 24 tunni jooksul pärast vastuvõtmist;

| c) | komisjonile edastatud teated nummerdatakse järjestikku (kordumatu tunnusega), et vältida dubleerimist; |
| --- | --- |

c)

komisjonile edastatud teated nummerdatakse järjestikku (kordumatu tunnusega), et vältida dubleerimist;

| d) | komisjonile edastatud teated vastavad rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikli 24 lõikele 3. |
| --- | --- |

d)

komisjonile edastatud teated vastavad rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikli 24 lõikele 3.

6.   Liikmesriik tagab, et kõiki tema inspekteerimislaevadele kättesaadavaks tehtud teateid käsitletakse konfidentsiaalselt ja nende kasutus piirdub inspekteerimistoimingutega merel.

9. jagu

Inspekteerimine ja täitmise tagamine

Artikkel 58

ICCATi rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava

1.   Rahvusvaheline ühisinspekteerimine toimub vastavalt ICCATi rahvusvahelisele ühisinspekteerimise kavale (edaspidi „ICCATi kava“), milles käsitletakse rahvusvahelist kontrolli riikide jurisdiktsiooni alt välja jäävate vete üle, nagu on sätestatud käesoleva määruse IX lisas.

2.   Liikmesriigid, kelle kalalaevadel on lubatud püüda harilikku tuuni, peavad määrama inspektorid ja inspekteerima merel ICCATi kava alusel.

3.   Kui konventsioonialas tegeleb hariliku tuuni püügiga mis tahes ajal rohkem kui 15 ühe liikmesriigi kalalaeva, peab asjaomane liikmesriik riskihindamise alusel saatma merel tehtava inspekteerimise ja kontrolli eesmärgil konventsioonialasse inspekteerimislaeva kogu ajavahemikuks, mil need kalalaevad seal viibivad. See kohustus loetakse täidetuks, kui mitu liikmesriiki koos saadavad välja ühe inspekteerimislaeva või kui konventsioonialasse on saadetud liidu inspekteerimislaev.

4.   Komisjon või tema määratud asutus võib määrata ICCATi kava täitmise kontrollimiseks liidu inspektoreid.

5.   Lõike 3 kohaldamisel koordineerib liidu järelevalve- ja inspekteerimistegevust komisjon või tema määratud asutus. Komisjon võib koostada kooskõlastatult asjaomaste liikmesriikidega ühisinspekteerimise programme, mis võimaldavad liidul täita ICCATi kavast tulenevaid kohustusi. Liikmesriigid, kelle kalalaevad tegelevad hariliku tuuni püügiga, võtavad vajalikud meetmed, et hõlbustada nimetatud programmide rakendamist, eelkõige seoses nõutava inim- ja materiaalse ressursi ning nende ressursside kasutamise ajavahemike ja geograafiliste piirkondadega.

6.   Liikmesriigid teatavad komisjonile iga aasta 1. aprilliks nende inspektorite ja inspekteerimislaevade nimed, keda või mida nad kavatsevad järgmisel aastal ICCATi kava jaoks määrata. Selle teabe alusel koostab komisjon koostöös liikmesriikidega kava liidu osalemise kohta ICCATi kavas igal aastal ning saadab selle ICCATi sekretariaadile ja liikmesriikidele.

Artikkel 59

Inspekteerimine rikkumiste korral

Lipuliikmesriik tagab, et tema lipu all sõitva kalalaeva tegelik inspekteerimine toimub tema alluvuses olevates sadamates või kui kalalaev ei asu asjaomase liikmesriigi sadamas, siis tegeleb inspekteerimisega tema määratud inspektor, juhul kui kalalaev:

| a) | ei täitnud artiklites 31 ja 32 sätestatud dokumenteerimis- ja aruandlusnõudeid või |
| --- | --- |

a)

ei täitnud artiklites 31 ja 32 sätestatud dokumenteerimis- ja aruandlusnõudeid või

| b) | rikkus käesolevat määrust või pani toime määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 42 või määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 90 osutatud tõsise rikkumise. |
| --- | --- |

b)

rikkus käesolevat määrust või pani toime määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 42 või määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 90 osutatud tõsise rikkumise.

Artikkel 60

Ristkontroll

1.   Iga liikmesriik kontrollib inspekteerimis- ja vaatlusaruannetes, laevaseiresüsteemi andmetes ja asjakohasel juhul hariliku tuuni püügi elektroonilistes dokumentides ning oma kalalaevade püügipäevikutes ning üleviimise ja ümberlaadimise dokumentides ja püügidokumentides esitatud teabe õigsust ja nende õigeaegset esitamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 109.

2.   Iga liikmesriik võrdleb kõigi lossimiste, ümberlaadimiste või sumpadesse paigutamiste puhul ristkontrolli käigus kalalaeva püügipäevikus või ümberlaadimisdeklaratsioonis ning lossimisdeklaratsioonis või sumpadesse paigutamise deklaratsioonis liikide kaupa esitatud koguseid ja mis tahes muudes asjakohastes dokumentides, näiteks arvetes või müügiteatistes esitatud koguseid.

10. jagu

Täitmise tagamine

Artikkel 61

Täitmise tagamine

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 89–91 kohaldamist ning eelkõige liikmesriikide kohustust võtta asjakohaseid täitemeetmeid kalalaeva suhtes, võtavad hariliku tuuni kasvanduse eest vastutavad liikmesriigid asjakohaseid täitemeetmeid kalakasvanduse suhtes, mille puhul on riigisisese õiguse kohaselt tehtud kindlaks, et kalakasvandus ei vasta artiklitele 46–56. Sõltuvalt rikkumise tõsidusest ja kooskõlas riigisisese õiguse asjakohaste sätetega võivad sellised meetmed hõlmata eelkõige loa kehtivuse peatamist või loa tühistamist, trahvide määramist või mõlemat. Liikmesriigid teatavad loa kehtivuse peatamisest või loa tühistamisest komisjonile, kes teavitab sellest ICCATi sekretariaati, et teha vastavad muudatused hariliku tuuni kasvanduste registris.

VI PEATÜKK

Turustamine

Artikkel 62

Turustamismeetmed

1.   Ilma et see mõjutaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 1224/2009, (EÜ) nr 1005/2008 ja (EL) nr 1379/2013 (21) kohaldamist, on keelatud hariliku tuuni liidusisene kaubandus, lossimine, import, eksport, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, reeksport ja ümberlaadimine, kui puudub käesoleva määrusega või hariliku tuuni püügi dokumenteerimise programmi käsitlevaid ICCATi eeskirju rakendavate liidu õigusaktidega nõutud täpne, täielik ja valideeritud dokumentatsioon.

2.   Hariliku tuuni liidusisene kaubandus, import, lossimine, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, töötlemine, eksport, reeksport ja ümberlaadimine on keelatud, kui:

| a) | harilik tuun püüti kalalaeva või mõrraga, mille lipuriigil ei ole hariliku tuuni püügiks ICCATi kaitse- ja majandamismeetmete tingimuste alusel välja antud kvooti, või |
| --- | --- |

a)

harilik tuun püüti kalalaeva või mõrraga, mille lipuriigil ei ole hariliku tuuni püügiks ICCATi kaitse- ja majandamismeetmete tingimuste alusel välja antud kvooti, või

| b) | harilik tuun püüti kalalaeva või mõrraga, mille individuaalne kvoot või mille eest vastutava riigi püügivõimalused on püügi ajaks ammendatud. |
| --- | --- |

b)

harilik tuun püüti kalalaeva või mõrraga, mille individuaalne kvoot või mille eest vastutava riigi püügivõimalused on püügi ajaks ammendatud.

3.   Ilma et see piiraks määruste (EÜ) nr 1224/2009, (EÜ) nr 1005/2008 ja (EL) nr 1379/2013 kohaldamist, on keelatud hariliku tuuni liidusisene kaubandus, import, lossimine, töötlemine ja eksport nuumamise või kasvatamisega tegelevast kalakasvandusest, mis ei ole kooskõlas lõikes 1 osutatud määrustega.

VII PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 63

Hindamine

Komisjoni taotlusel esitavad liikmesriigid komisjonile viivitamata üksikasjaliku aruande käesoleva määruse nendepoolse rakendamise kohta. Komisjon esitab liikmesriikidelt saadud teabe põhjal ICCATi sekretariaadile ICCATi otsusel määratud tähtajaks üksikasjaliku aruande ICCATi soovituse 19–04 rakendamise kohta.

Artikkel 64

Rahastamine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 508/2014 (22) kohaldamisel käsitatakse käesolevat määrust mitmeaastase kavana määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 9 tähenduses.

22

Artikkel 65

Konfidentsiaalsus

Käesoleva määruse raames kogutud ja vahetatud andmeid tuleb käsitleda kooskõlas konfidentsiaalsusnormidega, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklitele 112 ja 113.

Artikkel 66

Muudatuste tegemise kord

1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 67 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks, et kohandada seda ICCATi vastu võetud meetmetega, mis on liidu ja liikmesriikide jaoks siduvad, seoses järgmisega:

| a) | erandid artiklis 8 sätestatud kasutamata kvootide ülekandmise keelust; |
| --- | --- |

a)

erandid artiklis 8 sätestatud kasutamata kvootide ülekandmise keelust;

| b) | teabe esitamise tähtajad, mis on sätestatud artikli 24 lõikes 4, artikli 26 lõikes 1, artikli 29 lõikes 1, artikli 32 lõigetes 2 ja 3, artikli 35 lõigetes 5 ja 6, artiklis 36, artikli 41 lõikes 3, artikli 44 lõikes 2, artikli 51 lõikes 13, artikli 52 lõikes 2, artiklis 55, artikli 57 lõike 5 punktis b ja artikli 58 lõikes 6; |
| --- | --- |

b)

teabe esitamise tähtajad, mis on sätestatud artikli 24 lõikes 4, artikli 26 lõikes 1, artikli 29 lõikes 1, artikli 32 lõigetes 2 ja 3, artikli 35 lõigetes 5 ja 6, artiklis 36, artikli 41 lõikes 3, artikli 44 lõikes 2, artikli 51 lõikes 13, artikli 52 lõikes 2, artiklis 55, artikli 57 lõike 5 punktis b ja artikli 58 lõikes 6;

| c) | artikli 17 lõigetes 1 ja 4 sätestatud püügihooaegade perioodid; |
| --- | --- |

c)

artikli 17 lõigetes 1 ja 4 sätestatud püügihooaegade perioodid;

| d) | artikli 19 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 20 lõikes 1 esitatud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt; |
| --- | --- |

d)

artikli 19 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 20 lõikes 1 esitatud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt;

| e) | artiklis 13, artikli 15 lõigetes 3 ja 4, artikli 20 lõikes 1, artikli 21 lõikes 2, artikli 38 lõikes 1, artikli 44 lõikes 2, artiklis 50 ja artikli 51 lõikes 8 sätestatud protsendid ja võrdlusparameetrid; |
| --- | --- |

e)

artiklis 13, artikli 15 lõigetes 3 ja 4, artikli 20 lõikes 1, artikli 21 lõikes 2, artikli 38 lõikes 1, artikli 44 lõikes 2, artiklis 50 ja artikli 51 lõikes 8 sätestatud protsendid ja võrdlusparameetrid;

| f) | artikli 11 lõikes 1, artikli 24 lõikes 1, artikli 25 lõikes 3, artikli 29 lõikes 1, artikli 30 lõikes 4, artikli 34 lõikes 2, artikli 40 lõikes 1 ja artiklis 55 osutatud teave, mis tuleb komisjonile esitada; |
| --- | --- |

f)

artikli 11 lõikes 1, artikli 24 lõikes 1, artikli 25 lõikes 3, artikli 29 lõikes 1, artikli 30 lõikes 4, artikli 34 lõikes 2, artikli 40 lõikes 1 ja artiklis 55 osutatud teave, mis tuleb komisjonile esitada;

| g) | vastavalt artikli 38 lõikes 2 ja artikli 39 lõikes 5 sätestatud riiklike ja ICCATi piirkondlike vaatlejate ülesanded; |
| --- | --- |

g)

vastavalt artikli 38 lõikes 2 ja artikli 39 lõikes 5 sätestatud riiklike ja ICCATi piirkondlike vaatlejate ülesanded;

| h) | artikli 41 lõikes 1 sätestatud põhjused keelduda üleviimisloa andmisest; |
| --- | --- |

h)

artikli 41 lõikes 1 sätestatud põhjused keelduda üleviimisloa andmisest;

| i) | artikli 46 lõikes 4 osutatud saagi konfiskeerimise põhjused ning põhjused anda korraldus kalade vabakslaskmiseks; |
| --- | --- |

i)

artikli 46 lõikes 4 osutatud saagi konfiskeerimise põhjused ning põhjused anda korraldus kalade vabakslaskmiseks;

| j) | artikli 58 lõikes 3 esitatud laevade arv; |
| --- | --- |

j)

artikli 58 lõikes 3 esitatud laevade arv;

| k) | I–XV lisa. |
| --- | --- |

k)

I–XV lisa.

2.   Kõik muudatused, mis on vastu võetud kooskõlas lõikega 1, peavad olema rangelt piiratud vastavate liidu jaoks siduvate ICCATi soovituste muudatuste ja/või täienduste rakendamisega.

Artikkel 67

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 66 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 17. oktoober 2023. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artiklis 66 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 66 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 68

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab kalanduse ja vesiviljeluse komitee, mis on asutatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 47 alusel. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 69

Määruse (EÜ) nr 1936/2001 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1936/2001 muudetakse järgmiselt:

| a) | artikli 3 punktid g–j, artiklid 4a, 4b ja 4c ning Ia lisa jäetakse välja; |
| --- | --- |

a)

artikli 3 punktid g–j, artiklid 4a, 4b ja 4c ning Ia lisa jäetakse välja;

| b) | I lisas jäetakse välja taane „harilik tuun: Thunnus thynnus“; |
| --- | --- |

b)

I lisas jäetakse välja taane „harilik tuun: Thunnus thynnus“;

Thunnus thynnus

| c) | II lisast jäetakse välja rida „Thunnus thynnus: harilik tuun“. |
| --- | --- |

c)

II lisast jäetakse välja rida „Thunnus thynnus: harilik tuun“.

Thunnus thynnus

Artikkel 70

Määruse (EL) 2017/2107 muutmine

Määruse (EL) 2017/2107 artikkel 43 jäetakse välja.

Artikkel 71

Määruse (EL) 2019/833 muutmine

Määruse (EL) 2019/833 artikkel 53 jäetakse välja.

Artikkel 72

Kehtetuks tunnistamine

1.   Nõukogu määrus (EL) 2016/1627 tunnistatakse kehtetuks.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt käesoleva määruse XVI lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 73

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 13. september 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  ELT C 232, 14.7.2020, lk 36.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 26. juuni 2023. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 12. septembri 2023. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata)

2

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

3

(4)  Nõukogu 23. märtsi 1998. aasta otsus 98/392/EÜ, mis käsitleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni ja selle XI osa rakendamist käsitleva 28. juuli 1994. aasta lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt (EÜT L 179, 23.6.1998, lk 1).

4

(5)  Rahvusvaheline Atlandi tuunikala kaitse konventsioon (EÜT L 162, 18.6.1986, lk 34).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1627, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 302/2009 (ELT L 252, 16.9.2016, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

7

(8)  Komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 112, 30.4.2011, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

9

(10)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/98, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 2 osutatud liidu rahvusvaheliste kohustuste kohaldamist vastavalt rahvusvahelisele Atlandi tuunikala kaitse konventsioonile ja Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioonile (ELT L 16, 23.1.2015, lk 23).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 640/2010, millega kehtestatakse hariliku tuuni (Thunnus thynnus) püügi dokumenteerimise programm ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1984/2003 (ELT L 194, 24.7.2010, lk 1).

11

Thunnus thynnus

(12)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2107, millega kehtestatakse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ning millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1936/2001, (EÜ) nr 1984/2003 ja (EÜ) nr 520/2007 (ELT L 315, 30.11.2017, lk 1).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/833, millega kehtestatakse Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni reguleerimispiirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed, muudetakse määrust (EL) 2016/1627 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2115/2005 ja (EÜ) nr 1386/2007 (ELT L 141 28.5.2019, lk 1).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1154, mis käsitleb Vahemere mõõkkala varude taastamise mitmeaastast kava ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/2107 (ELT L 188 12.7.2019, lk 1).

16

(17)  Nõukogu 27. septembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1936/2001, milles sätestatakse teatavate siirdekalavarude püügi suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed (EÜT L 263, 3.10.2001, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 81).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1380/2013, (EL) 2016/1139, (EL) 2018/973, (EL) 2019/472 ja (EL) 2019/1022 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005 (ELT L 198, 25.7.2019, lk 105).

19

(20)  Komisjoni 6. veebruari 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/218 liidu kalalaevastikuregistri kohta (ELT L 34, 9.2.2017, lk 9).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1379/2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).

22

---

I LISA

ERITINGIMUSED, MIDA KOHALDATAKSE KALAPÜÜGILAEVADE SUHTES VASTAVALT ARTIKLILE 19

1.

| a) | söödaga õngelaevade ja lantpüügilaevade maksimaalne arv, millel on lubatud aktiivselt püüda harilikku tuuni, on piiratud nende laevade arvuga, mis osalesid 2006. aastal hariliku tuuni sihtpüügil; |
| --- | --- |

a)

söödaga õngelaevade ja lantpüügilaevade maksimaalne arv, millel on lubatud aktiivselt püüda harilikku tuuni, on piiratud nende laevade arvuga, mis osalesid 2006. aastal hariliku tuuni sihtpüügil;

| b) | väikesemahuliste laevastike maksimaalne arv, millel on Vahemeres lubatud aktiivselt püüda harilikku tuuni, on piiratud nende laevade arvuga, mis osalesid 2008. aastal hariliku tuuni püügil; |
| --- | --- |

b)

väikesemahuliste laevastike maksimaalne arv, millel on Vahemeres lubatud aktiivselt püüda harilikku tuuni, on piiratud nende laevade arvuga, mis osalesid 2008. aastal hariliku tuuni püügil;

| c) | püügilaevade maksimaalne arv, millel on Aadria meres lubatud aktiivselt püüda harilikku tuuni, on piiratud nende laevade arvuga, mis osalesid 2008. aastal hariliku tuuni püügil. |
| --- | --- |

c)

püügilaevade maksimaalne arv, millel on Aadria meres lubatud aktiivselt püüda harilikku tuuni, on piiratud nende laevade arvuga, mis osalesid 2008. aastal hariliku tuuni püügil.

Iga liikmesriik eraldab asjaomastele laevadele individuaalsed kvoodid.

2.

| — | oma söödalaevadele ja lantpüügilaevadele kuni 7 % oma hariliku tuuni kvoodist. Prantsusmaa puhul võivad Prantsusmaa lipu all sõitvad Biskaia lahes tegutsevad laevad, mille kogupikkus on vähem kui 17 meetrit, püüda maksimaalselt kuni 100 tonni harilikku tuuni, kes kaalub vähemalt 6,4 kg või kelle pikkus ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni on 70 cm; |
| --- | --- |

—

oma söödalaevadele ja lantpüügilaevadele kuni 7 % oma hariliku tuuni kvoodist. Prantsusmaa puhul võivad Prantsusmaa lipu all sõitvad Biskaia lahes tegutsevad laevad, mille kogupikkus on vähem kui 17 meetrit, püüda maksimaalselt kuni 100 tonni harilikku tuuni, kes kaalub vähemalt 6,4 kg või kelle pikkus ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni on 70 cm;

| — | oma väikesemahulisele värske kala rannapüügile Vahemerest kuni 2 % oma hariliku tuuni kvoodist; |
| --- | --- |

—

oma väikesemahulisele värske kala rannapüügile Vahemerest kuni 2 % oma hariliku tuuni kvoodist;

| — | oma Aadria mere püügilaevadele kasvatamise eesmärgil kuni 90 % oma hariliku tuuni kvoodist. |
| --- | --- |

—

oma Aadria mere püügilaevadele kasvatamise eesmärgil kuni 90 % oma hariliku tuuni kvoodist.

3.

Horvaatia võib kohaldada kaaluliselt kuni 7 % Aadria merel tema lipu all sõitvate laevade poolt kasvatamise eesmärgil püütud tuuni isendite suhtes miinimumkaalu 6,4 kg või pikkust ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni 66 cm.

4.

| — | igale harilikule tuunile peab kohe pärast mahalaadimist kinnitama sabasildi; |
| --- | --- |

—

igale harilikule tuunile peab kohe pärast mahalaadimist kinnitama sabasildi;

| — | igal sabasildil peab olema kordumatu identifitseerimisnumber ja see peab olema kantud hariliku tuuni püügi dokumentidesse ning olema loetavalt ja kustumatult märgitud igale tuuni sisaldavale pakendile. |
| --- | --- |

—

igal sabasildil peab olema kordumatu identifitseerimisnumber ja see peab olema kantud hariliku tuuni püügi dokumentidesse ning olema loetavalt ja kustumatult märgitud igale tuuni sisaldavale pakendile.

---

II LISA

PÜÜGIPÄEVIKULE JA LOGIRAAMATULE ESITATAVAD NÕUDED

A.   KALAPÜÜGILAEVAD

Püügipäevikule esitatavad miinimumnõuded:

| 1) | püügipäeviku lehed on nummerdatud; |
| --- | --- |

1)

püügipäeviku lehed on nummerdatud;

| 2) | püügipäevikut täidetakse iga päev (keskööks) või enne sadamasse saabumist; |
| --- | --- |

2)

püügipäevikut täidetakse iga päev (keskööks) või enne sadamasse saabumist;

| 3) | püügipäevikut täidetakse merel tehtavate inspekteerimiste korral; |
| --- | --- |

3)

püügipäevikut täidetakse merel tehtavate inspekteerimiste korral;

| 4) | üks püügipäeviku lehe eksemplar jääb püügipäevikusse; |
| --- | --- |

4)

üks püügipäeviku lehe eksemplar jääb püügipäevikusse;

| 5) | pardal hoitav püügipäevik sisaldab andmeid ühe tegevusaasta kohta. |
| --- | --- |

5)

pardal hoitav püügipäevik sisaldab andmeid ühe tegevusaasta kohta.

Püügipäevikusse kantav minimaalne standardteave:

| 1) | kapteni nimi ja aadress; |
| --- | --- |

1)

kapteni nimi ja aadress;

| 2) | sadamad koos väljumis- ja saabumiskuupäevadega; |
| --- | --- |

2)

sadamad koos väljumis- ja saabumiskuupäevadega;

| 3) | laeva nimi, registrinumber, ICCATi number, rahvusvaheline raadiokutsung ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number (olemasolu korra); |
| --- | --- |

3)

laeva nimi, registrinumber, ICCATi number, rahvusvaheline raadiokutsung ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number (olemasolu korra);

| 4) | püügivahendid:






  a) | püügivahendi tüübi FAO kood; |
| --- | --- | --- |

4)

püügivahendid:

a)

püügivahendi tüübi FAO kood;

| b) | mõõtmed (nt pikkus, võrgusilma suurus, õngekonksude arv); |
| --- | --- |

b)

mõõtmed (nt pikkus, võrgusilma suurus, õngekonksude arv);

| 5) | merel tehtavad toimingud, (vähemalt) üks rida püügipäeva kohta, sh järgmine teave:






  a) | tegevus (nt kalapüük, navigeerimine); |
| --- | --- | --- |

5)

merel tehtavad toimingud, (vähemalt) üks rida püügipäeva kohta, sh järgmine teave:

a)

tegevus (nt kalapüük, navigeerimine);

| b) | asukoht: täpne asukoht (kraadides ja minutites) päevade kaupa, mis märgitakse iga püügioperatsiooni kohta või keskpäeval, kui sellel päeval kalapüüki ei toimunud; |
| --- | --- |

b)

asukoht: täpne asukoht (kraadides ja minutites) päevade kaupa, mis märgitakse iga püügioperatsiooni kohta või keskpäeval, kui sellel päeval kalapüüki ei toimunud;

| c) | andmed saagi kohta, sealhulgas:






  — | FAO kood; |
| --- | --- | --- |

c)

andmed saagi kohta, sealhulgas:

—

FAO kood;

| — | püügikaal kilogrammides päeva kohta; |
| --- | --- |

—

püügikaal kilogrammides päeva kohta;

| — | kalade arv päevas. |
| --- | --- |

—

kalade arv päevas.

Seinnoodalaevade puhul registreeritakse see teave iga püügioperatsiooni, sealhulgas nullsaagi korral;

| 6) | kapteni allkiri; |
| --- | --- |

6)

kapteni allkiri;

| 7) | kaalumisviis: hinnang, kaalumine pardal; |
| --- | --- |

7)

kaalumisviis: hinnang, kaalumine pardal;

| 8) | püügipäevikusse kantakse kala ekvivalentne eluskaal ja märgitakse hindamisel kasutatavad ümberarvestustegurid. |
| --- | --- |

8)

püügipäevikusse kantakse kala ekvivalentne eluskaal ja märgitakse hindamisel kasutatavad ümberarvestustegurid.

Minimaalne teave püügipäevikus lossimise või ümberlaadimise korral:

| 1) | lossimise või ümberlaadimise sadamad koos kuupäevadega; |
| --- | --- |

1)

lossimise või ümberlaadimise sadamad koos kuupäevadega;

| 2) | tooted:






  a) | liigid ja esitus FAO koodi järgi; |
| --- | --- | --- |

2)

tooted:

a)

liigid ja esitus FAO koodi järgi;

| b) | kalade või kastide arv ja kogus kilogrammides; |
| --- | --- |

b)

kalade või kastide arv ja kogus kilogrammides;

| 3) | kapteni või laeva esindaja allkiri; |
| --- | --- |

3)

kapteni või laeva esindaja allkiri;

| 4) | ümberlaadimise korral: vastuvõtva laeva nimi, lipuriik ja ICCATi number. |
| --- | --- |

4)

ümberlaadimise korral: vastuvõtva laeva nimi, lipuriik ja ICCATi number.

Minimaalne teave püügipäevikus sumpadesse üleviimise korral:

| 1) | üleviimise kuupäev, kellaaeg ja koht (laius- ja pikkuskraadid); |
| --- | --- |

1)

üleviimise kuupäev, kellaaeg ja koht (laius- ja pikkuskraadid);

| 2) | tooted:






  a) | liigid FAO koodi järgi; |
| --- | --- | --- |

2)

tooted:

a)

liigid FAO koodi järgi;

| b) | sumpadesse üleviidud kalade arv ja kogus kilogrammides; |
| --- | --- |

b)

sumpadesse üleviidud kalade arv ja kogus kilogrammides;

| 3) | puksiiri nimi, lipuriik ja ICCATi number; |
| --- | --- |

3)

puksiiri nimi, lipuriik ja ICCATi number;

| 4) | sihtkohaks oleva kalakasvanduse nimi ja ICCATi number; |
| --- | --- |

4)

sihtkohaks oleva kalakasvanduse nimi ja ICCATi number;

| 5) | ühise püügioperatsiooni korral registreerib kapten lisaks punktides 1–4 osutatud teabele püügipäevikus järgmise teabe:






  a) | kalapüügilaeva puhul, mis viib kala sumpadesse:






  — | pardale võetud saagi kogus; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

ühise püügioperatsiooni korral registreerib kapten lisaks punktides 1–4 osutatud teabele püügipäevikus järgmise teabe:

a)

kalapüügilaeva puhul, mis viib kala sumpadesse:

—

pardale võetud saagi kogus;

| — | saagi kogus, mis arvestatakse maha laeva individuaalsest kvoodist; |
| --- | --- |

—

saagi kogus, mis arvestatakse maha laeva individuaalsest kvoodist;

| — | sama ühise püügioperatsiooniga hõlmatud teiste laevade nimed; |
| --- | --- |

—

sama ühise püügioperatsiooniga hõlmatud teiste laevade nimed;

| b) | muude kalapüügilaevade puhul, mis osalevad samas ühises püügioperatsioonis, kuid ei osale kala üleviimises:






  — | nende laevade nimed, rahvusvahelised raadiokutsungid ja ICCATi numbrid; |
| --- | --- | --- |

b)

muude kalapüügilaevade puhul, mis osalevad samas ühises püügioperatsioonis, kuid ei osale kala üleviimises:

—

nende laevade nimed, rahvusvahelised raadiokutsungid ja ICCATi numbrid;

| — | asjaolu, et saaki ei ole pardale võetud ega sumpadesse üle viidud; |
| --- | --- |

—

asjaolu, et saaki ei ole pardale võetud ega sumpadesse üle viidud;

| — | saagi kogus, mis arvestatakse maha nende individuaalsest kvoodist; |
| --- | --- |

—

saagi kogus, mis arvestatakse maha nende individuaalsest kvoodist;

| — | punktis a osutatud kalapüügilaeva nimi ja ICCATi number. |
| --- | --- |

—

punktis a osutatud kalapüügilaeva nimi ja ICCATi number.

B.   PUKSIIRID

| 1. | Puksiiri kapten märgib laeva logiraamatusse kala üleviimise kuupäeva, kellaaja ja asukoha, üleviidavad kogused (kalade arv ja kaal kilogrammides), sumba numbri, samuti kalapüügilaeva nime, lipuriigi ja ICCATi numbri, muu(de) osalenud laeva(de) nime(d) ja ICCATi numbri(d), sihtkohaks oleva kalakasvanduse ja selle ICCATi numbri ning ICCATi üleviimisdeklaratsiooni numbri. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Edaspidistel üleviimistel abilaevadele või teisele puksiirile tuleb esitada sama teave nagu punktis 1, lisaks abi- või puksiirlaeva nimi, lipuriik ja ICCATi number ning ICCATi üleviimisdeklaratsiooni number. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Logiraamat peab sisaldama kõikide püügihooaja jooksul sooritatud üleviimiste üksikasju. Logiraamatut hoitakse laeva pardal ning see peab alati olema kontrollimiseks kättesaadav. |
| --- | --- |

3.

C.   ABILAEVAD

| 1. | Abilaeva kapten märgib toimingud laeva logiraamatusse, sealhulgas tegevuse kuupäeva, kellaaja ja asukoha, pardale võetud hariliku tuuni kogused, samuti selle kalalaeva, kalakasvanduse või mõrra nime, millega koos abilaeva kapten tegutseb. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Laeva logiraamat peab sisaldama kõikide püügihooaja jooksul sooritatud toimingute üksikasju. Logiraamatut hoitakse laeva pardal ning see peab alati olema kontrollimiseks kättesaadav. |
| --- | --- |

2.

D.   KALATÖÖTLEMISLAEVAD

| 1. | Kalatöötlemislaeva kapten märgib laeva logiraamatusse tegevuse kuupäeva, kellaaja ja asukoha, ning kui see on kohaldatav, siis kalakasvandustest, mõrdadest või kalapüügilaevadelt saadud ja ümberlaaditud hariliku tuuni arvu ja kaalu. Kapten peab märkima ka asjaomaste kalakasvanduste, mõrdade või kalapüügilaevade nimed ja ICCATi numbrid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kalatöötlemislaeva kapten peab töötlemispäevikut, millesse märgib üleviidavate või ümberlaaditavate kalade ümardatud kaalu ja arvu, kasutatud ümberarvestusteguri, kaalu ja kogused toote esitusviisi kaupa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kalatöötlemislaeva kapten ajakohastab lastiplaani, milles on näidatud toodete asukoht ja kogused iga kalaliigi ja esitusviisi kaupa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Logiraamat peab sisaldama kõigi püügihooaja jooksul sooritatud üleviimiste üksikasju. Laeva logiraamatut, töötlemispäevikut, lastiplaani ja ICCATi ümberlaadimisdeklaratsioonide originaale hoitakse laeva pardal ning need peavad alati olema kontrollimiseks kättesaadavad. |
| --- | --- |

4.

---

III LISA

PÜÜGIARUANDE VORM

| Püügiaruande vorm |
| --- |
| Lipuriik | ICCATi number | Laeva nimi | Aruande alguskuupäev | Aruande lõppkuupäev | Aruande kestus (päevades) | Püügikuupäev | Saagi püüdmise asukoht | Saak | Omistatud kaal ühise püügioperatsiooni puhul (kg) |
| Laiuskraad | Pikkuskraad | Kaal (kg) | Isendite arv | Keskmine kaal (kg) |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Püügiaruande vorm

Lipuriik

ICCATi number

Laeva nimi

Aruande alguskuupäev

Aruande lõppkuupäev

Aruande kestus (päevades)

Püügikuupäev

Saagi püüdmise asukoht

Saak

Omistatud kaal ühise püügioperatsiooni puhul (kg)

Laiuskraad

Pikkuskraad

Kaal (kg)

Isendite arv

Keskmine kaal (kg)

---

IV LISA

ÜHISTES PÜÜGIOPERATSIOONIDES OSALEMISE LOA TAOTLUS

| Ühine püügioperatsioon |
| --- |
| Lipuriik | Laeva nimi | ICCATi nr | Operatsiooni kestus | Operatsiooni läbiviijate isikuandmed | Laeva individuaalne kvoot | Jaotamise süsteem laeva kohta | Sihtkohaks olev nuumamise või kasvatamisega tegelev kalakasvandus |
| Konventsiooniosaline | ICCATi nr |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Ühine püügioperatsioon

Lipuriik

Laeva nimi

ICCATi nr

Operatsiooni kestus

Operatsiooni läbiviijate isikuandmed

Laeva individuaalne kvoot

Jaotamise süsteem laeva kohta

Sihtkohaks olev nuumamise või kasvatamisega tegelev kalakasvandus

Konventsiooniosaline

ICCATi nr

Kuupäev ...

Lipuriigi kinnitus ...

---

V LISA

ICCATI ÜMBERLAADIMISDEKLARATSIOON

Image 1

---

VI LISA

ICCATI ÜLEVIIMISDEKLARATSIOON

Image 2

---

VII LISA

KALAPÜÜGILOALE MÄRGITAV MINIMAALNE TEAVE
   (1)

A.   IDENTIFITSEERIMINE

| 1. | ICCATi registreerimisnumber |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kalalaeva nimi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pardanumber (tähed ja numbrid) |
| --- | --- |

3.

B.   KALAPÜÜGITINGIMUSED

| 1. | Väljaandmise kuupäev |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kehtivusaeg |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kalapüügiloa tingimused, sealhulgas asjakohasel juhul liigid, püügipiirkond ja püügivahend ning mis tahes muud käesolevast määrusest ja/või riigisisestest õigusaktidest tulenevad tingimused. | | Alates .../.../...
  kuni .../.../... | Alates .../.../...
  kuni .../.../... | Alates .../.../...
  kuni .../.../... | Alates .../.../...
  kuni .../.../... | Alates .../.../...
  kuni .../.../... | Alates .../.../...
  kuni .../.../... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kalapüügipiirkond | | | | | | | |
| Liigid | | | | | | | |
| Püügivahendid | | | | | | | |
| Muud tingimused | | | | | | | |

3.

Alates .../.../...

kuni .../.../...

Alates .../.../...

kuni .../.../...

Alates .../.../...

kuni .../.../...

Alates .../.../...

kuni .../.../...

Alates .../.../...

kuni .../.../...

Alates .../.../...

kuni .../.../...

Kalapüügipiirkond

Liigid

Püügivahendid

Muud tingimused

---

(1)  Vt rakendusmäärust (EL) nr 404/2011.

---

VIII LISA

ICCATI PIIRKONDLIK VAATLUSPROGRAMM

ICCATi PIIRKONDLIKE VAATLEJATE MÄÄRAMINE

| 1. | ICCATi piirkondlikul vaatlejal peab oma ülesannete täitmiseks olema järgmine kvalifikatsioon:






  a) | piisav kogemus kalaliikide ja püügivahendite identifitseerimiseks; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

piisav kogemus kalaliikide ja püügivahendite identifitseerimiseks;

| b) | ICCATi koolitussuunisel põhinevad rahuldavad teadmised ICCATi kaitse- ja majandamismeetmetest, mida tõendab liikmesriigi väljastatud tõend; |
| --- | --- |

b)

ICCATi koolitussuunisel põhinevad rahuldavad teadmised ICCATi kaitse- ja majandamismeetmetest, mida tõendab liikmesriigi väljastatud tõend;

| c) | oskus teha täpseid vaatlusi ja ülestähendusi; |
| --- | --- |

c)

oskus teha täpseid vaatlusi ja ülestähendusi;

| d) | vaadeldava laeva või kalakasvanduse lipuriigi keele rahuldav oskus. |
| --- | --- |

d)

vaadeldava laeva või kalakasvanduse lipuriigi keele rahuldav oskus.

ICCATi PIIRKONDLIKU VAATLEJA KOHUSTUSED

| 2. | ICCATi piirkondlik vaatleja peab olema:






  a) | läbinud ICCATi kehtestatud eeskirjadele vastava tehnilise koolituse; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

läbinud ICCATi kehtestatud eeskirjadele vastava tehnilise koolituse;

| b) | ühe liikmesriigi kodanik, ning võimaluse korral mitte kalakasvanduse või mõrra registrijärgse riigi või seinnoodalaeva lipuriigi kodanik. Kui hariliku tuuni saak püütakse sumbast ja müüakse värske kalana, võib püüki jälgiv ICCATi piirkondlik vaatleja olla siiski kalakasvanduse eest vastutava liikmesriigi kodanik; |
| --- | --- |

b)

ühe liikmesriigi kodanik, ning võimaluse korral mitte kalakasvanduse või mõrra registrijärgse riigi või seinnoodalaeva lipuriigi kodanik. Kui hariliku tuuni saak püütakse sumbast ja müüakse värske kalana, võib püüki jälgiv ICCATi piirkondlik vaatleja olla siiski kalakasvanduse eest vastutava liikmesriigi kodanik;

| c) | suuteline täitma punktis 3 sätestatud ülesandeid; |
| --- | --- |

c)

suuteline täitma punktis 3 sätestatud ülesandeid;

| d) | kantud ICCATi vaatlejate nimekirja, mida haldab ICCAT; |
| --- | --- |

d)

kantud ICCATi vaatlejate nimekirja, mida haldab ICCAT;

| e) | finants- ja majanduslike huvideta seoses hariliku tuuni püügiga. |
| --- | --- |

e)

finants- ja majanduslike huvideta seoses hariliku tuuni püügiga.

ICCATi PIIRKONDLIKU VAATLEJA ÜLESANDED

| 3. | ICCATi piirkondliku vaatleja ülesanded on:






  a) | seinnoodalaevade puhul seinnoodalaeva vastavuse kontrollimine ICCATi vastu võetud asjaomastele kaitse- ja majandamismeetmetele; eelkõige teeb ICCATi piirkondlik vaatleja järgmist:






  1) | juhul kui ICCATi piirkondlik vaatleja märkab rikkumist, mis võib kujutada endast ICCATi soovituse mittetäitmist, esitab ICCATi piirkondlik vaatleja vastava teabe viivitamata ICCATi vaatlusprogrammi rakendamise eest vastutavale ettevõttele, kes edastab selle kohe kalapüügilaeva lipuriigi ametiasutusele; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

seinnoodalaevade puhul seinnoodalaeva vastavuse kontrollimine ICCATi vastu võetud asjaomastele kaitse- ja majandamismeetmetele; eelkõige teeb ICCATi piirkondlik vaatleja järgmist:

1)

juhul kui ICCATi piirkondlik vaatleja märkab rikkumist, mis võib kujutada endast ICCATi soovituse mittetäitmist, esitab ICCATi piirkondlik vaatleja vastava teabe viivitamata ICCATi vaatlusprogrammi rakendamise eest vastutavale ettevõttele, kes edastab selle kohe kalapüügilaeva lipuriigi ametiasutusele;

| 2) | dokumenteerib püügitegevuse ja koostab selle kohta aruande; |
| --- | --- |

2)

dokumenteerib püügitegevuse ja koostab selle kohta aruande;

| 3) | vaatleb ja hindab saagi koguseid ning kontrollib püügipäevikusse tehtud kandeid; |
| --- | --- |

3)

vaatleb ja hindab saagi koguseid ning kontrollib püügipäevikusse tehtud kandeid;

| 4) | koostab igapäevase aruande seinnoodalaeva üleviimistoimingutest; |
| --- | --- |

4)

koostab igapäevase aruande seinnoodalaeva üleviimistoimingutest;

| 5) | teeb kindlaks ja märgib üles laevad, mille puhul on võimalik, et nad tegelevad kalapüügiga, mis on vastuolus ICCATi kaitse- ja majandamismeetmetega; |
| --- | --- |

5)

teeb kindlaks ja märgib üles laevad, mille puhul on võimalik, et nad tegelevad kalapüügiga, mis on vastuolus ICCATi kaitse- ja majandamismeetmetega;

| 6) | dokumenteerib üleviimistoimingud ja koostab nende kohta aruande; |
| --- | --- |

6)

dokumenteerib üleviimistoimingud ja koostab nende kohta aruande;

| 7) | kontrollib laeva asukohta üleviimise ajal; |
| --- | --- |

7)

kontrollib laeva asukohta üleviimise ajal;

| 8) | vaatleb ja hindab üleviidud tooteid, sh videosalvestiste läbivaatamise abil; |
| --- | --- |

8)

vaatleb ja hindab üleviidud tooteid, sh videosalvestiste läbivaatamise abil;

| 9) | kontrollib ja märgib üles asjaomase kalalaeva nime ja ICCATi numbri; |
| --- | --- |

9)

kontrollib ja märgib üles asjaomase kalalaeva nime ja ICCATi numbri;

| 10) | teeb teadustööd, kogudes näiteks ICCATi komisjoni taotluse korral II ülesande kohaseid andmeid ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee juhiste põhjal; |
| --- | --- |

10)

teeb teadustööd, kogudes näiteks ICCATi komisjoni taotluse korral II ülesande kohaseid andmeid ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee juhiste põhjal;

| b) | kalakasvanduste ja mõrdade puhul kontrollib ICCATi piirkondlik vaatleja nende vastavust ICCATi vastu võetud asjaomastele kaitse- ja majandamismeetmetele; eelkõige teeb ICCATi piirkondlik vaatleja järgmist:






  1) | kontrollib ICCATi üleviimisdeklaratsiooni, sumpadesse paigutamise deklaratsiooni ja hariliku tuuni püügi dokumendi andmeid, sh videosalvestiste läbivaatamise abil; |
| --- | --- | --- |

b)

kalakasvanduste ja mõrdade puhul kontrollib ICCATi piirkondlik vaatleja nende vastavust ICCATi vastu võetud asjaomastele kaitse- ja majandamismeetmetele; eelkõige teeb ICCATi piirkondlik vaatleja järgmist:

1)

kontrollib ICCATi üleviimisdeklaratsiooni, sumpadesse paigutamise deklaratsiooni ja hariliku tuuni püügi dokumendi andmeid, sh videosalvestiste läbivaatamise abil;

| 2) | kinnitab ICCATi üleviimisdeklaratsiooni, sumpadesse paigutamise deklaratsiooni ja hariliku tuuni püügi dokumendi andmeid; |
| --- | --- |

2)

kinnitab ICCATi üleviimisdeklaratsiooni, sumpadesse paigutamise deklaratsiooni ja hariliku tuuni püügi dokumendi andmeid;

| 3) | koostab igapäevase aruande kalakasvanduste ja mõrdade üleviimistoimingutest; |
| --- | --- |

3)

koostab igapäevase aruande kalakasvanduste ja mõrdade üleviimistoimingutest;

| 4) | annab kaasallkirja ICCATi üleviimisdeklaratsioonile, sumpadesse paigutamise deklaratsioonile ja hariliku tuuni püügi dokumendile üksnes juhul, kui ICCATi piirkondliku vaatleja kinnitab, et neis sisalduv teave on kooskõlas vaatleja tähelepanekutega, sealhulgas videosalvestisega vastavalt artikli 42 lõikes 1 ja artikli 43 lõikes 1 osutatud nõuetele; |
| --- | --- |

4)

annab kaasallkirja ICCATi üleviimisdeklaratsioonile, sumpadesse paigutamise deklaratsioonile ja hariliku tuuni püügi dokumendile üksnes juhul, kui ICCATi piirkondliku vaatleja kinnitab, et neis sisalduv teave on kooskõlas vaatleja tähelepanekutega, sealhulgas videosalvestisega vastavalt artikli 42 lõikes 1 ja artikli 43 lõikes 1 osutatud nõuetele;

| 5) | teeb teadustööd, näiteks kogudes komisjoni taotluse korral näidiseid ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee juhiste põhjal; |
| --- | --- |

5)

teeb teadustööd, näiteks kogudes komisjoni taotluse korral näidiseid ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee juhiste põhjal;

| 6) | registreerib ja kontrollib igat liiki siltide, sealhulgas looduslike märkide olemasolu ning teatab kõigist märkidest, mis viitavad sildi hiljutisele eemaldamisele; |
| --- | --- |

6)

registreerib ja kontrollib igat liiki siltide, sealhulgas looduslike märkide olemasolu ning teatab kõigist märkidest, mis viitavad sildi hiljutisele eemaldamisele;

| c) | koostab üldaruanded, millesse on koondatud käesoleva punkti kohaselt kogutud teave, ning võimaldab kaptenil ja kalakasvanduse käitajal lisada neisse asjakohast teavet; |
| --- | --- |

c)

koostab üldaruanded, millesse on koondatud käesoleva punkti kohaselt kogutud teave, ning võimaldab kaptenil ja kalakasvanduse käitajal lisada neisse asjakohast teavet;

| d) | esitab punktis c osutatud üldaruande sekretariaadile 20 päeva jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu; |
| --- | --- |

d)

esitab punktis c osutatud üldaruande sekretariaadile 20 päeva jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu;

| e) | täidab kõiki muid ICCATi komisjoni määratletud ülesandeid. |
| --- | --- |

e)

täidab kõiki muid ICCATi komisjoni määratletud ülesandeid.

| 4. | ICCATi piirkondlik vaatleja käsitab konfidentsiaalsena kogu teavet, mis on seotud seinnoodalaeva ja kalakasvanduste püügi- ja üleviimistegevusega, ning annab selle nõude täitmise kohta kirjaliku nõusoleku ICCATi piirkondlikuks vaatlejaks määramisel. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ICCATi piirkondlik vaatleja täidab nõudeid, mis on kehtestatud selle laeva lipuriigi või kalakasvanduse asukohariigi õigusnormidega, mille jurisdiktsioonis on laev või kalakasvandus, kuhu ta on vaatlejaks määratud. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ICCATi piirkondlik vaatleja järgib laeva ja kalakasvanduse kõigi töötajate suhtes kehtivat hierarhiat ja üldisi käitumisreegleid, kui sellised reeglid ei takista ICCATi piirkondlikul vaatlejal käesoleva programmi raames antud ülesannete täitmist ning käesoleva lisa punktis 7 ja artiklis 39 sätestatud laevapere ja kalakasvanduse töötajate kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

6.

LIPULIIKMESRIIKIDE KOHUSTUSED ICCATi PIIRKONDLIKE VAATLEJATE SUHTES

| 7. | Liikmesriigid, kes vastutavad seinnoodalaeva, kalakasvanduse või mõrra eest, tagavad, et ICCATi piirkondlikule vaatlejale võimaldatakse:






  a) | juurdepääs laeva, kalakasvanduse ja mõrdasid käitavatele töötajatele, püügivahenditele, sumpadele ja varustusele; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

juurdepääs laeva, kalakasvanduse ja mõrdasid käitavatele töötajatele, püügivahenditele, sumpadele ja varustusele;

| b) | käesoleva lisa punktis 3 sätestatud ülesannete täitmise hõlbustamiseks taotluse korral juurdepääs ka järgmistele seadmetele, kui need on laeval olemas:






  1) | satelliitnavigatsioonivahendid; |
| --- | --- | --- |

b)

käesoleva lisa punktis 3 sätestatud ülesannete täitmise hõlbustamiseks taotluse korral juurdepääs ka järgmistele seadmetele, kui need on laeval olemas:

1)

satelliitnavigatsioonivahendid;

| 2) | radariekraanid, kui neid kasutatakse; |
| --- | --- |

2)

radariekraanid, kui neid kasutatakse;

| 3) | elektroonilised sidevahendid; |
| --- | --- |

3)

elektroonilised sidevahendid;

| c) | ülalpidamine, sealhulgas majutus, söök ja nõuetekohased sanitaartingimused, mille tase on võrdne laeva juhtivkoosseisule pakutavaga; |
| --- | --- |

c)

ülalpidamine, sealhulgas majutus, söök ja nõuetekohased sanitaartingimused, mille tase on võrdne laeva juhtivkoosseisule pakutavaga;

| d) | komandosillal või roolikambris piisavalt ruumi kirjatöö tegemiseks, samuti piisav ruum tekil vaatlusülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

d)

komandosillal või roolikambris piisavalt ruumi kirjatöö tegemiseks, samuti piisav ruum tekil vaatlusülesannete täitmiseks.

ICCATi PIIRKONDLIKUST VAATLUSPROGRAMMIST TULENEVAD KULUD

| 8. | Kõik kulud, mis tulenevad ICCATi piirkondlike vaatlejate tegevusest, kannab kalakasvanduse käitaja või seinnoodalaeva omanik. |
| --- | --- |

8.

---

IX LISA

ICCATI RAHVUSVAHELISE ÜHISINSPEKTEERIMISE KAVA

ICCAT leppis oma neljandal korralisel koosolekul (1975. aasta novembris Madridis) ja 2008. aastal Marrakechis peetud aastakoosolekul kokku järgmises:

vastavalt konventsiooni artikli IX lõikele 3 soovitab ICCATi komisjon konventsiooni ja sellest tulenevate meetmete kohaldamise tagamiseks järgmise rahvusvahelise kontrolli korra kehtestamist väljapoole riikide jurisdiktsiooni jäävate vete üle.

I.   RASKED RIKKUMISED

| 1. | Käesoleva korra kohaldamisel tähendab raske rikkumine ICCATi komisjoni vastu võetud ICCATi kaitse- ja majandamismeetmete järgmist rikkumist:






  a) | kalapüük ilma konventsiooniosalisest lipuriigi väljastatud litsentsi või loata; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kalapüük ilma konventsiooniosalisest lipuriigi väljastatud litsentsi või loata;

| b) | ICCATi komisjoni aruandlusnõuete kohaste püügiandmete ja püügiga seotud andmete kohta piisava arvestuse pidamata jätmine või selliste püügi- ja/või püügiga seotud andmete kohta valeandmete esitamine; |
| --- | --- |

b)

ICCATi komisjoni aruandlusnõuete kohaste püügiandmete ja püügiga seotud andmete kohta piisava arvestuse pidamata jätmine või selliste püügi- ja/või püügiga seotud andmete kohta valeandmete esitamine;

| c) | kalapüük keelualal; |
| --- | --- |

c)

kalapüük keelualal;

| d) | kalapüük keeluajal; |
| --- | --- |

d)

kalapüük keeluajal;

| e) | ICCATi vastu võetud kohaldatavate kaitse- ja majandamismeetmetega vastuolus olev kavatsuslik püük või pardal hoidmine; |
| --- | --- |

e)

ICCATi vastu võetud kohaldatavate kaitse- ja majandamismeetmetega vastuolus olev kavatsuslik püük või pardal hoidmine;

| f) | ICCATi eeskirjade kohaselt kehtivate püügipiirangute või kvootide oluline rikkumine; |
| --- | --- |

f)

ICCATi eeskirjade kohaselt kehtivate püügipiirangute või kvootide oluline rikkumine;

| g) | keelatud püügivahendite kasutamine; |
| --- | --- |

g)

keelatud püügivahendite kasutamine;

| h) | kalalaeva pardatähise, nime või registreerimisandmete võltsimine või tahtlik varjamine; |
| --- | --- |

h)

kalalaeva pardatähise, nime või registreerimisandmete võltsimine või tahtlik varjamine;

| i) | rikkumise uurimisega seotud tõendite varjamine, rikkumine või kõrvaldamine; |
| --- | --- |

i)

rikkumise uurimisega seotud tõendite varjamine, rikkumine või kõrvaldamine;

| j) | arvukad rikkumised, mis üheskoos moodustavad ICCATi eeskirjade kohaselt kehtivate meetmete tõsise rikkumise; |
| --- | --- |

j)

arvukad rikkumised, mis üheskoos moodustavad ICCATi eeskirjade kohaselt kehtivate meetmete tõsise rikkumise;

| k) | volitatud inspektori või vaatleja ründamine, talle vastuhakkamine, tema hirmutamine, seksuaalne ahistamine, sekkumine tema töösse või selle põhjuseta takistamine; |
| --- | --- |

k)

volitatud inspektori või vaatleja ründamine, talle vastuhakkamine, tema hirmutamine, seksuaalne ahistamine, sekkumine tema töösse või selle põhjuseta takistamine;

| l) | laevaseiresüsteemi töö tahtlik häirimine või rikkumine; |
| --- | --- |

l)

laevaseiresüsteemi töö tahtlik häirimine või rikkumine;

| m) | muud sarnased ICCATi kindlaksmääratud rikkumised, kui need on lisatud käesolevate menetluste muudetud versiooni ja laiali saadetud; |
| --- | --- |

m)

muud sarnased ICCATi kindlaksmääratud rikkumised, kui need on lisatud käesolevate menetluste muudetud versiooni ja laiali saadetud;

| n) | kalapüük jälgimislennukite abil; |
| --- | --- |

n)

kalapüük jälgimislennukite abil;

| o) | laevaseire satelliitsüsteemide häirimine ja/või ilma laevaseiresüsteemita laeva käitamine; |
| --- | --- |

o)

laevaseire satelliitsüsteemide häirimine ja/või ilma laevaseiresüsteemita laeva käitamine;

| p) | üleviimistegevus ilma ICCATi üleviimisdeklaratsioonita; |
| --- | --- |

p)

üleviimistegevus ilma ICCATi üleviimisdeklaratsioonita;

| q) | ümberlaadimine merel. |
| --- | --- |

q)

ümberlaadimine merel.

| 2. | Juhul kui volitatud inspektor märkab kalalaeva pardal viibimise ja inspekteerimise käigus tegevust või olukorda, mis kujutab endast punktis 1 määratletud rasket rikkumist, teavitavad inspekteerimislaeva lipuriigi ametiasutused viivitamata kalalaeva lipuriiki nii otse kui ka ICCATi sekretariaadi kaudu. Sellistes olukordades teavitab inspektor ka lipuriigi inspekteerimislaeva, mille kohta on teada, et see viibib läheduses. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ICCATi inspektor registreerib teostatud inspekteerimised ja tuvastatud rikkumised kalalaeva püügipäevikus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Lipuliikmesriik tagab, et pärast punktis 2 osutatud inspekteerimist peatab asjaomane kalalaev igasuguse püügitegevuse. Lipuliikmesriik nõuab, et asjaomane kalalaev suunduks 72 tunni jooksul lipuriigi määratud sadamasse, kus algatatakse uurimine. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kui laeva ei kutsuta sadamasse, esitab lipuliikmesriik aegsasti nõuetekohase põhjenduse komisjonile, kes edastab selle teabe ICCATi sekretariaadile, kes teeb selle nõudmise korral teistele konventsiooniosalistele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

5.

II.   INSPEKTEERIMINE

| 6. | Inspekteerimist teostavad konventsiooniosaliste määratud inspektorid. ICCATi komisjonile teatatakse asjaomaste riikide valitsuste poolt selleks määratud valitsusasutuste ja inspektorite nimed. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Käesoleva lisa kohaselt rahvusvahelisi pardalemineku ja inspekteerimise ülesandeid täitvad laevad peavad heiskama ICCATi komisjoni heaks kiidetud erilipu või -vimpli, mille on välja andnud ICCATi sekretariaat. Selleks kasutatavate laevade nimed teatatakse ICCATi sekretariaadile niipea kui võimalik enne inspekteerimise algust. ICCATi sekretariaat teeb määratud inspekteerimislaevu käsitleva teabe kõigile konventsiooniosalistele kättesaadavaks, sealhulgas avaldades selle oma salasõnaga kaitstud veebisaidil. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Iga inspektor kannab kaasas asjakohast isikut tõendavat dokumenti, mille on välja andnud lipuriigi ametiasutused, kasutades käesoleva lisa punktis 21 esitatud vormi. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kui punkti 16 kohaselt kokku lepitud korrast ei tulene teisiti, peab konventsiooniosalise lipu all sõitev laev, mida kasutatakse konventsiooni alal riigi jurisdiktsioonist välja jäävates vetes tuuni või tuunilaadse liigi püüdmiseks, peatuma, kui ta on saanud inspektorit transportivalt laevalt, mis on heisanud punktis 7 kirjeldatud ICCATi vimpli, vastava signaali, mis on edastatud rahvusvahelises signalisatsioonikoodis, välja arvatud püügitegevuse ajal, millisel juhul ta peatub kohe pärast sellise tegevuse lõpetamist. Laeva kapten lubab punktis 10 kirjeldatud inspektorite rühmal laevale tulla ning annab selleks laevatrapi. Kapten võimaldab inspektorite rühmal kontrollida seadmeid, kalasaaki, püügivahendeid ja kõiki asjakohaseid dokumente, mida inspektor peab vajalikuks kontrollitava laeva lipuriigiga seotud kehtivate ICCATi komisjoni soovituste järgimise kontrollimisel vajalikuks. Lisaks võib inspektor küsida selgitusi, mida ta peab vajalikuks. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Inspektorite rühma suuruse määrab kindlaks inspekteerimislaeva kapten, võttes arvesse asjakohaseid asjaolusid. Inspektorite rühm peab olema nii väike kui võimalik, et täita ohutult ja turvaliselt käesolevas lisas sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Inspektor esitab laeva pardale saabudes punktis 8 kirjeldatud dokumendid. Inspektor järgib üldtunnustatud rahvusvahelisi eeskirju, menetlusi ja tavasid, mis on seotud inspekteeritava laeva ja laevapere ohutusega, minimeerib enda mõju püügitegevusele või toote ladustamisele ning väldib nii palju kui võimalik tegevust, mis mõjuks kahjulikult pardal olevale saagile.
  Inspektor piirdub oma küsitlustes selle kindlakstegemisega, kas järgitakse asjaomase laeva lipuriigiga seotud kehtivaid ICCATi komisjoni soovitusi. Inspekteerimise käigus võib inspektor küsida kalalaeva kaptenilt abi, mis võib osutuda vajalikuks. Inspektor koostab inspekteerimise kohta ICCATi komisjoni heaks kiidetud vormis inspekteerimisaruande. Inspektor allkirjastab aruande laeva kapteni juuresolekul, kes võib sellele lisada või on lisanud märkusi, mida laeva kapten peab vajalikuks, ning kirjutab neile märkustele alla. |
| --- | --- |

11.

Inspektor piirdub oma küsitlustes selle kindlakstegemisega, kas järgitakse asjaomase laeva lipuriigiga seotud kehtivaid ICCATi komisjoni soovitusi. Inspekteerimise käigus võib inspektor küsida kalalaeva kaptenilt abi, mis võib osutuda vajalikuks. Inspektor koostab inspekteerimise kohta ICCATi komisjoni heaks kiidetud vormis inspekteerimisaruande. Inspektor allkirjastab aruande laeva kapteni juuresolekul, kes võib sellele lisada või on lisanud märkusi, mida laeva kapten peab vajalikuks, ning kirjutab neile märkustele alla.

| 12. | Nimetatud aruande koopiad antakse laeva kaptenile ja inspektorite rühma juhatusele, kes edastab need inspekteeritud laeva lipuriigi asjaomastele ametiasutustele ja ICCATi komisjonile. ICCATi soovituste rikkumise avastamise korral teavitab inspektor võimaluse korral ka kalalaeva lipuriigi inspekteerimislaeva, mille kohta on teada, et see viibib läheduses. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Inspektorile vastuhakkamist või tema juhiste täitmata jätmist käsitleb inspekteeritud laeva lipuriik samal viisil, kui nii oleks käitutud riikliku inspektori suhtes. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Inspektor täidab oma kohustusi selle korra alusel, vastavalt käesolevas määruses sätestatud reeglitele, kuid jääb oma riigi asutuste kontrolli alla ja vastutab nende ees. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Konventsiooniosalised võtavad käesoleva korra alusel inspekteerimisaruandeid, ICCATi soovituse 94–09 kohaseid tuvastamise teabelehti ja dokumente kontrollinud välisriigi inspektorite avaldusi arvesse ning rakendavad nende põhjal meetmeid sarnasel viisil nagu riiklike inspektorite esitatud aruannete puhul, kooskõlas riigisiseste õigusaktidega. Käesolev punkt ei kohusta konventsiooniosalist andma välisriigi inspektori aruandele tõendina suuremat väärtust, kui sellel oleks inspektori päritoluriigis. Konventsiooniosalised teevad koostööd, et hõlbustada inspektori poolt käesoleva korra kohaselt esitatud aruandest tulenevaid kohtu- või muid menetlusi. |
| --- | --- |

15.

| 16. | a) | Konventsiooniosalised teatavad iga aasta 15. veebruariks ICCATi komisjonile käesoleva määrusega rakendatud soovituse alusel inspekteerimise esialgsed plaanid asjaomaseks kalendriaastaks ning ICCATi komisjon võib anda konventsiooniosalistele soovitusi riikliku tegevuse koordineerimiseks selles valdkonnas, sh inspektorite ja neid transportivate laevade arvu osas. |
| --- | --- | --- |

16.

a)

Konventsiooniosalised teatavad iga aasta 15. veebruariks ICCATi komisjonile käesoleva määrusega rakendatud soovituse alusel inspekteerimise esialgsed plaanid asjaomaseks kalendriaastaks ning ICCATi komisjon võib anda konventsiooniosalistele soovitusi riikliku tegevuse koordineerimiseks selles valdkonnas, sh inspektorite ja neid transportivate laevade arvu osas.

| b) | Konventsiooniosaliste valitsused kohaldavad ICCATi soovituses 19–04 kehtestatud korda ja osalemise kavasid, kui nad ei ole kokku leppinud teisiti; niisugusest kokkuleppest teatatakse ICCAT komisjonile. Nimetatud korra kohaldamine kahe konventsiooniosalise vahel peatatakse siiski kuni sellise kokkuleppe sõlmimiseni, kui üks neist on sellest ICCATi komisjonile teatanud. |
| --- | --- |

b)

Konventsiooniosaliste valitsused kohaldavad ICCATi soovituses 19–04 kehtestatud korda ja osalemise kavasid, kui nad ei ole kokku leppinud teisiti; niisugusest kokkuleppest teatatakse ICCAT komisjonile. Nimetatud korra kohaldamine kahe konventsiooniosalise vahel peatatakse siiski kuni sellise kokkuleppe sõlmimiseni, kui üks neist on sellest ICCATi komisjonile teatanud.

| 17. | a) | Püügivahendeid inspekteeritakse vastavalt õigusnormidele, mis kehtivad alapiirkonnas, kus inspekteerimine toimub. Inspektor teatab, millises alapiirkonnas inspekteerimine toimus, ning kannab kõik tuvastatud rikkumised inspekteerimisaruandesse. |
| --- | --- | --- |

17.

a)

Püügivahendeid inspekteeritakse vastavalt õigusnormidele, mis kehtivad alapiirkonnas, kus inspekteerimine toimub. Inspektor teatab, millises alapiirkonnas inspekteerimine toimus, ning kannab kõik tuvastatud rikkumised inspekteerimisaruandesse.

| b) | Inspektoril on õigus inspekteerida kõiki kasutuses olevaid või pardal leiduvaid püügivahendeid. |
| --- | --- |

b)

Inspektoril on õigus inspekteerida kõiki kasutuses olevaid või pardal leiduvaid püügivahendeid.

| 18. | Inspektor kinnitab ICCATi komisjoni heaks kiidetud identifitseerimistähise igale inspekteeritud püügivahendile, mis näib olevat vastuolus asjaomase laeva lipuriigi suhtes kohaldatavate ICCATi komisjoni soovitustega, ning märgib selle asjaolu oma inspekteerimisaruandesse. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Inspektor võib pildistada püügivahendeid, seadmeid, dokumente ja muid elemente, mida inspektor peab vajalikuks, tuues esile need detailid, mis tema arvates on vastuolus kehtiva eeskirjaga; sellisel juhul loetletakse pildistatud elemendid aruandes ja lisatakse fotode koopiad lipuriigile saadetavale aruande koopiale. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Inspektor kontrollib vajaduse korral kogu pardal oleva saagi vastavust ICCATi soovitustele. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Inspektori isikutunnistuse näidis on järgmine: |
| --- | --- |

21.

Image 3

---

X LISA

VIDEOSALVESTUSEGA SEOTUD MENETLUSTE MIINIMUMNÕUDED

Üleviimistoimingud

| 1. | Elektrooniline andmekandja, mis sisaldab videosalvestise originaali, antakse pärast üleviimistoimingu lõppu niipea kui võimalik ICCATi piirkondlikule vaatlejale, kes märgistab selle viivitamata, et vältida edaspidist manipuleerimist. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Originaalsalvestist hoitakse kalapüügilaeva pardal või asjakohasel juhul mõrra või kalakasvanduse käitaja käes kogu loa kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Videosalvestisest tehakse kaks identset koopiat. Üks eksemplar edastatakse seinnoodalaeva pardal viibivale ICCATi piirkondlikule vaatlejale ja teine puksiiri pardal viibivale riiklikule vaatlejale, viimati nimetatud eksemplar peab olema ICCATi üleviimisdeklaratsiooni ja sellega seotud saagiga kaasas. Nimetatud menetlust kohaldatakse riiklike vaatlejate suhtes ainult siis, kui üleviimine toimub puksiiride vahel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ICCATi üleviimise loa numbrit tuleb näidata iga video alguses või lõpus. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Igal videosalvestisel peavad kogu aeg olema nähtavad salvestamise kellaaeg ja kuupäev. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Enne üleviimise algust peab videosalvestisel näha olema võrgu/ukse avamine ja sulgemine, samuti see, kas vastuvõtvates ja üleandvates sumpades oli juba harilikku tuuni. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Videosalvestus peab olema pidev, ilma katkestuste ja välja lõigatud osadeta, ning hõlmama kogu üleviimistoimingut. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Videosalvestis peab olema piisavalt kvaliteetne, et hinnata üleviidavate harilike tuunide arvu. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Juhul kui videosalvestis on üleviidavate harilike tuunide arvuliseks hindamiseks ebapiisava kvaliteediga, korraldatakse kontrollüleviimine. Käitaja võib nõuda, et laeva või mõrra lipuriigi ametiasutus teostaks kontrollüleviimise. Kui käitaja kontrollüleviimist ei taotle või kui vabatahtlik üleviimine ei anna rahuldavat tulemust, nõuavad kontrolliasutused kontrollüleviimisi seni, kuni saadakse küllalt kvaliteetne videosalvestis. Sellised kontrollüleviimised hõlmavad kõigi vastuvõtvas sumbas olevate harilike tuunide paigutamist teise sumpa, mis peab olema tühi. Kui kala on pärit mõrrast, võib mõrrast vastuvõtvasse sumpa juba üleviidud hariliku tuuni mõrda tagasi saata; sellisel juhul tühistatakse kontrollüleviimine ICCATi piirkondliku vaatleja järelevalve all. |
| --- | --- |

9.

Sumpadesse paigutamine

| 1. | Elektrooniline andmekandja, mis sisaldab videosalvestise originaali, antakse pärast sumpa paigutamise lõppu niipea kui võimalik ICCATi piirkondlikule vaatlejale, kes märgistab selle viivitamata, et vältida edaspidist manipuleerimist. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Salvestise originaali hoitakse kalakasvanduses kogu loa kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Videosalvestisest tehakse kaks identset koopiat. Üks eksemplar edastatakse ICCATi piirkondlikule vaatlejale kalakasvanduses. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ICCATi sumpa paigutamise loa numbrit tuleb näidata iga video alguses või lõpus või nii alguses kui lõpus. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Igal videosalvestisel peavad kogu aeg olema nähtavad salvestamise kellaaeg ja kuupäev. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Enne sumpa paigutamise algust peab videosalvestisel näha olema võrgu/ukse avamine ja sulgemine, samuti see, kas vastuvõtvates ja üleandvates sumpades oli juba enne harilikku tuuni. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Videosalvestus peab olema pidev, ilma katkestuste ja välja lõigatud osadeta, ning hõlmama kogu sumpadesse paigutamise toimingu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Videosalvestis peab olema piisavalt kvaliteetne, et hinnata üleviidavate harilike tuunide arvu. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Juhul kui videosalvestis on üleviidavate harilike tuunide arvuliseks hindamiseks ebapiisava kvaliteediga, nõuavad kontrolliasutused uut sumpadesse paigutamist. Uus sumpadesse paigutamine hõlmab kõigi vastuvõtva kalakasvanduse sumbas olevate harilike tuunide paigutamist kalakasvanduse teise sumpa, mis peab olema tühi. |
| --- | --- |

9.

---

XI LISA

STEREOSKOOPILISTE KAAMERA SÜSTEEMIDE STANDARDID JA MENETLUSED SEOSES SUMPADESSE PAIGUTAMISEGA

A.   Stereoskoopilise kaamera süsteemide kasutamine

Stereoskoopilise kaamera süsteeme kasutatakse sumpa paigutamise ajal, nagu seda nõutakse artiklis 51, järgmiste tingimuste kohaselt.

| 1. | Eluskalade proovivõtu maht on vähemalt 20 % sumpadesse paigutatavatest kaladest. Kui see on tehniliselt võimalik, tehakse eluskalade proovivõttu pisteliselt, mõõtes ühe isendi viiest. Sellise valimi puhul tuleb mõõta kaamerast 2–8 meetri kaugusel asuvaid kalu. |
| --- | --- |

1.

Eluskalade proovivõtu maht on vähemalt 20 % sumpadesse paigutatavatest kaladest. Kui see on tehniliselt võimalik, tehakse eluskalade proovivõttu pisteliselt, mõõtes ühe isendi viiest. Sellise valimi puhul tuleb mõõta kaamerast 2–8 meetri kaugusel asuvaid kalu.

| 2. | Üleandva ja vastuvõtva sumba ühenduskäik võib olla kõige rohkem kümme meetrit lai ja kümme meetrit kõrge. |
| --- | --- |

2.

Üleandva ja vastuvõtva sumba ühenduskäik võib olla kõige rohkem kümme meetrit lai ja kümme meetrit kõrge.

| 3. | Juhul kui tegemist on eri pikkusega kaladega (kaks või enam eri suurusega rühma), peaks sumpa paigutamisel olema võimalik kasutada rohkem kui üht ümberarvestamismeetodit. Pikkuse (ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni) ümberarvestamisel kogukaaluks vastavalt sumpadesse paigutamisel mõõdetava kala suuruskategooriale kasutatakse ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee kõige uuemaid ümberarvestamismeetodeid. |
| --- | --- |

3.

Juhul kui tegemist on eri pikkusega kaladega (kaks või enam eri suurusega rühma), peaks sumpa paigutamisel olema võimalik kasutada rohkem kui üht ümberarvestamismeetodit. Pikkuse (ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni) ümberarvestamisel kogukaaluks vastavalt sumpadesse paigutamisel mõõdetava kala suuruskategooriale kasutatakse ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee kõige uuemaid ümberarvestamismeetodeid.

| 4. | Enne iga sumpadesse paigutamist kinnitatakse pikkuse stereoskoopilise mõõtmise tulemused, kasutades selleks 2–8 meetri kaugusel asuvat mõõduliistu. |
| --- | --- |

4.

Enne iga sumpadesse paigutamist kinnitatakse pikkuse stereoskoopilise mõõtmise tulemused, kasutades selleks 2–8 meetri kaugusel asuvat mõõduliistu.

| 5. | Stereoskoopilise programmi tulemuste teatavakstegemisel tuleb anda teavet stereoskoopilise kaamera süsteemi tehniliste kirjelduste eeldatava vea ülemmäära kohta, mis ei tohi olla suurem kui +/– 5 %. |
| --- | --- |

5.

Stereoskoopilise programmi tulemuste teatavakstegemisel tuleb anda teavet stereoskoopilise kaamera süsteemi tehniliste kirjelduste eeldatava vea ülemmäära kohta, mis ei tohi olla suurem kui +/– 5 %.

| 6. | Stereoskoopilise programmi tulemuste aruanne sisaldab kõigi eespool märgitud tehniliste kirjelduste üksikasju, sealhulgas proovivõtu mahtu, proovivõtu viisi, kaugust kaamerast, ühenduskäigu mõõtmeid ja ümberarvestusmeetodeid (pikkuse ja kaalu suhe). ICCATi alaline uuringute ja statistikakomitee vaatab need tehnilised kirjeldused läbi ja vajaduse korral soovitab neid muuta. |
| --- | --- |

6.

Stereoskoopilise programmi tulemuste aruanne sisaldab kõigi eespool märgitud tehniliste kirjelduste üksikasju, sealhulgas proovivõtu mahtu, proovivõtu viisi, kaugust kaamerast, ühenduskäigu mõõtmeid ja ümberarvestusmeetodeid (pikkuse ja kaalu suhe). ICCATi alaline uuringute ja statistikakomitee vaatab need tehnilised kirjeldused läbi ja vajaduse korral soovitab neid muuta.

| 7. | Juhul kui stereoskoopilise kaamera salvestise kvaliteet on üleviidavate harilike tuunide kaalu hindamiseks ebapiisava kvaliteediga, taotlevad kalapüügilaeva, mõrra või kalakasvanduse eest vastutava liikmesriigi ametiasutused uut sumpadesse paigutamist. |
| --- | --- |

7.

Juhul kui stereoskoopilise kaamera salvestise kvaliteet on üleviidavate harilike tuunide kaalu hindamiseks ebapiisava kvaliteediga, taotlevad kalapüügilaeva, mõrra või kalakasvanduse eest vastutava liikmesriigi ametiasutused uut sumpadesse paigutamist.

B.   Programmide tulemuste esitlemine ja kasutamine

| 1. | Otsused püügiaruande ja stereoskoopilise süsteemi programmi tulemuste vaheliste erinevuste kohta võetakse vastu ühise püügioperatsiooni või mõrra kogupüügi tasandil, kui on tegemist ühiste püügioperatsioonide ja mõrrapüügiga, mille saak on ette nähtud kalakasvandusele, millega on seotud üks konventsiooniosaline ja/või liikmesriik. Otsused püügiaruande ja stereoskoopilise süsteemi programmi tulemuste vaheliste erinevuste kohta võetakse vastu sumpa paigutamise tasandil, kui on tegemist ühiste püügioperatsioonidega, millega on seotud rohkem kui üks konventsiooniosaline ja/või liikmesriik, välja arvatud juhul, kui kõigi ühises püügioperatsioonis osalenud kalapüügilaevade lipuriikide ja/või konventsiooniosaliste ametiasutused lepivad kokku teisiti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik esitab 15 päeva jooksul pärast sumpadesse paigutamist aruande kalapüügilaeva või mõrra eest vastutavale liikmesriigile või konventsiooniosalisele ja komisjonile, lisades sellele järgmised dokumendid:






  a) | stereoskoopilise süsteemi tehniline aruanne, milles esitatakse:






  — | üldteave: liigid, asukoht, sump, kuupäev, ümberarvestamismeetod; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

stereoskoopilise süsteemi tehniline aruanne, milles esitatakse:

—

üldteave: liigid, asukoht, sump, kuupäev, ümberarvestamismeetod;

| — | statistilised andmed suuruse kohta: keskmine kaal ja pikkus, minimaalne kaal ja pikkus, maksimaalne kaal ja pikkus, proovivõtus mõõdetud kalade arv, jaotumine suuruse ja kaalu järgi; |
| --- | --- |

—

statistilised andmed suuruse kohta: keskmine kaal ja pikkus, minimaalne kaal ja pikkus, maksimaalne kaal ja pikkus, proovivõtus mõõdetud kalade arv, jaotumine suuruse ja kaalu järgi;

| b) | programmi üksikasjalikud tulemused, milles märgitakse iga proovivõtu puhul mõõdetud kala suurus ja kaal; |
| --- | --- |

b)

programmi üksikasjalikud tulemused, milles märgitakse iga proovivõtu puhul mõõdetud kala suurus ja kaal;

| c) | sumpadesse paigutamise aruanne, milles esitatakse:






  — | üldteave toimingu kohta: sumpadesse paigutamiste arv, kalakasvanduse nimi, sumba number, hariliku tuuni püügi dokumendi number, ICCATi üleviimisdeklaratsiooni number, kalapüügilaeva või mõrra nimi ja lipuriik, puksiiri nimi ja lipuriik, stereoskoopilise süsteemi operatsiooni kuupäev ja salvestise faili nimi; |
| --- | --- | --- |

c)

sumpadesse paigutamise aruanne, milles esitatakse:

—

üldteave toimingu kohta: sumpadesse paigutamiste arv, kalakasvanduse nimi, sumba number, hariliku tuuni püügi dokumendi number, ICCATi üleviimisdeklaratsiooni number, kalapüügilaeva või mõrra nimi ja lipuriik, puksiiri nimi ja lipuriik, stereoskoopilise süsteemi operatsiooni kuupäev ja salvestise faili nimi;

| — | pikkuse kaaluks teisendamisel kasutatud ümberarvestamismeetod; |
| --- | --- |

—

pikkuse kaaluks teisendamisel kasutatud ümberarvestamismeetod;

| — | võrdlus deklareeritud hariliku tuuni koguste ja stereoskoopilise süsteemi abil leitud koguste vahel, kalade arv, keskmine kaal ja kogukaal (vahe arvutamiseks kasutatav valem on järgmine: (stereoskoopiline süsteem – hariliku tuuni püügi dokument)/stereoskoopiline süsteem * 100); |
| --- | --- |

—

võrdlus deklareeritud hariliku tuuni koguste ja stereoskoopilise süsteemi abil leitud koguste vahel, kalade arv, keskmine kaal ja kogukaal (vahe arvutamiseks kasutatav valem on järgmine: (stereoskoopiline süsteem – hariliku tuuni püügi dokument)/stereoskoopiline süsteem * 100);

| — | süsteemi veamäär; |
| --- | --- |

—

süsteemi veamäär;

| — | sumpadesse paigutamise aruannete puhul, mis on seotud ühiste püügioperatsioonide/mõrdadega, hõlmab kõige viimane sumpadesse paigutamise aruanne ka kõigis eelmistes aruannetes sisalduva teabe kokkuvõtet. |
| --- | --- |

—

sumpadesse paigutamise aruannete puhul, mis on seotud ühiste püügioperatsioonide/mõrdadega, hõlmab kõige viimane sumpadesse paigutamise aruanne ka kõigis eelmistes aruannetes sisalduva teabe kokkuvõtet.

| 3. | Kui kalapüügilaeva või mõrra eest vastutava liikmesriigi ametiasutused saavad sumpadesse paigutamise aruande, võtavad nad kõik vajalikud meetmed lähtuvalt järgmistest olukordadest:






  a) | hariliku tuuni püügi dokumendis kalapüügilaeva või mõrra käitaja deklareeritud kogukaal on samas vahemikus kui stereoskoopilise süsteemi abil saadud tulemused:






  — | kalade vabakslaskmise korraldust ei anta; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

hariliku tuuni püügi dokumendis kalapüügilaeva või mõrra käitaja deklareeritud kogukaal on samas vahemikus kui stereoskoopilise süsteemi abil saadud tulemused:

—

kalade vabakslaskmise korraldust ei anta;

| — | hariliku tuuni püügi dokumendis muudetakse nii arvu (kasutades kontrollkaamerate või alternatiivse tehnika abil kindlaks tehtud kalade arvu) kui ka keskmist kaalu, kusjuures kogukaalu ei muudeta; |
| --- | --- |

—

hariliku tuuni püügi dokumendis muudetakse nii arvu (kasutades kontrollkaamerate või alternatiivse tehnika abil kindlaks tehtud kalade arvu) kui ka keskmist kaalu, kusjuures kogukaalu ei muudeta;

| b) | hariliku tuuni püügi dokumendis kalapüügilaeva või mõrra käitaja deklareeritud kogukaal on väiksem kui stereoskoopilise süsteemi abil saadud tulemuste madalaim näitaja:






  — | antakse korraldus kalad vabaks lasta, võttes aluseks stereoskoopilise süsteemi abil saadud tulemuste väikseima vahemiku; |
| --- | --- | --- |

b)

hariliku tuuni püügi dokumendis kalapüügilaeva või mõrra käitaja deklareeritud kogukaal on väiksem kui stereoskoopilise süsteemi abil saadud tulemuste madalaim näitaja:

—

antakse korraldus kalad vabaks lasta, võttes aluseks stereoskoopilise süsteemi abil saadud tulemuste väikseima vahemiku;

| — | kalade vabakslaskmine toimub artikli 41 lõikes 2 ja XII lisas sätestatud korra kohaselt; |
| --- | --- |

—

kalade vabakslaskmine toimub artikli 41 lõikes 2 ja XII lisas sätestatud korra kohaselt;

| — | pärast kalade vabakslaskmist muudetakse hariliku tuuni püügi dokumendis nii arvu (kasutades kontrollkaamerate abil kindlaks tehtud arvu, millest lahutatakse vabaks lastud kalade arv) kui ka keskmist kaalu, kusjuures kogukaalu ei muudeta; |
| --- | --- |

—

pärast kalade vabakslaskmist muudetakse hariliku tuuni püügi dokumendis nii arvu (kasutades kontrollkaamerate abil kindlaks tehtud arvu, millest lahutatakse vabaks lastud kalade arv) kui ka keskmist kaalu, kusjuures kogukaalu ei muudeta;

| c) | hariliku tuuni püügi dokumendis püügilaeva või mõrra käitaja deklareeritud kogukaal on suurem kui stereoskoopilise süsteemi abil saadud tulemuste kõrgeim näitaja:






  — | kalade vabakslaskmise korraldust ei anta; |
| --- | --- | --- |

c)

hariliku tuuni püügi dokumendis püügilaeva või mõrra käitaja deklareeritud kogukaal on suurem kui stereoskoopilise süsteemi abil saadud tulemuste kõrgeim näitaja:

—

kalade vabakslaskmise korraldust ei anta;

| — | hariliku tuuni püügi dokumendis muudetakse vastavalt kalade kogukaal (kasutades stereoskoopilise süsteemi abil saadud tulemuste kõrgeimat näitajat), kalade arv (kasutades kontrollikaamerate abil saadud tulemusi) ja keskmine kaal. |
| --- | --- |

—

hariliku tuuni püügi dokumendis muudetakse vastavalt kalade kogukaal (kasutades stereoskoopilise süsteemi abil saadud tulemuste kõrgeimat näitajat), kalade arv (kasutades kontrollikaamerate abil saadud tulemusi) ja keskmine kaal.

| 4. | Olulise muudatuse puhul hariliku tuuni püügi dokumendis peavad 2. jaos märgitud väärtused (arv ja kaal) olema kooskõlas 6. jaos esitatutega ning 3., 4. ja 6. jaos esitatud väärtused ei tohi ületada 2. jaos esitatud näitajaid. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sumpadesse paigutamise aruannetes, mis on koostatud kõigi sumpadesse paigutamiste kohta nii ühiste püügioperatsioonide raames kui ka mõrdadest (olenemata sellest, kas kalade vabakslaskmist nõutakse või mitte), tuvastatud erinevuste kompenseerimise korral muudetakse kõiki asjaomaseid hariliku tuuni püügi dokumente, võttes aluseks stereoskoopilise süsteemi abil saadud tulemuste väikseima vahemiku. Hariliku tuuni püügi dokumente, mis on seotud vabaks lastud tuuni kogustega, muudetakse samuti, et kajastada vabaks lastud kalade kaalu/arvu. Hariliku tuuni püügi dokumente, mis on seotud hariliku tuuniga, mida ei lastud vabaks, kuid mille kohta stereoskoopiliste süsteemide või alternatiivse tehnika kasutamise abil saadud tulemused erinesid püügi- ja üleviimisaruandes esitatust, muudetakse samuti, et neid erinevusi kajastada.
  Samuti muudetakse hariliku tuuni püügi dokumente, mis on seotud saagiga, millest osa kalu vabaks lasti, et kajastada vabaks lastud kalade kaalu/arvu. |
| --- | --- |

5.

Samuti muudetakse hariliku tuuni püügi dokumente, mis on seotud saagiga, millest osa kalu vabaks lasti, et kajastada vabaks lastud kalade kaalu/arvu.

---

XII LISA

KALADE VABAKS LASKMISE PROTOKOLL

1.

Hariliku tuuni merrelaskmine kasvatussumpadest salvestatakse videokaameraga ning seda jälgib ICCATi piirkondlik vaatleja, kes koostab aruande ja esitab selle koos videosalvestisega ICCATi sekretariaadile.

2.

Kui on antud kalade vabakslaskmise korraldus, nõuab kalakasvanduse käitaja ICCATi piirkondliku vaatleja kohalolu.

3.

Hariliku tuuni veosumpadest või mõrdadest merrelaskmist jälgib puksiiri või mõrra eest vastutava liikmesriigi riiklik vaatleja, kes koostab ja esitab aruande vastutava liikmesriigi kontrolliasutustele.

4.

Enne kalade vabakslaskmist võivad liikmesriigi kontrolliasutused nõuda kontrollüleviimist, kasutades standardseid ja/või stereoskoopilisi kaameraid, et hinnata nende kalade arvu ja kaalu, kes on vaja vabaks lasta.

5.

Liikmesriigi ametiasutused võivad rakendada muid nende arvates vajalikke meetmeid, et tagada vabakslaskmine kõige sobivamal ajal ja kohas, suurendamaks tõenäosust, et kalad lähevad tagasi parve sekka. Käitaja vastutab kalade ellujäämise eest kuni nende vabakslaskmiseni. Vabakslaskmine leiab aset kolme nädala jooksul pärast sumpadesse paigutamise lõppu.

6.

Kalakasvandusse alles jäänud kalad, kes ei ole hõlmatud hariliku tuuni püügi dokumendiga, lastakse pärast saagi väljapüügi lõppu vabaks artikli 41 lõikes 2 ja käesolevas lisas sätestatud korra kohaselt.

---

XIII LISA

SURNUD KALADE KÄITLEMINE

Seinnoodalaevade püügitegevuse käigus seinnoodast surnuna leitud kalade kogus registreeritakse asjaomase kalalaeva püügipäevikus ja arvatakse vastavalt liikmesriigi kvoodist maha.

Surnud kalade registreerimine ja käitlemine esimese üleviimise ajal:

| 1. | hariliku tuuni püügi dokumendil, mis esitatakse puksiiri käitajale, on täidetud 2. jagu (saak kokku), 3. jagu (eluskalaga kauplemine) ja 4. jagu (üleviimine – sh surnud kala).
  3. ja 4. jaos märgitud üldkogused peavad olema võrdsed 2. jaos märgitud kogustega. Kooskõlas käesoleva määrusega peab hariliku tuuni püügi dokumendiga kaasas olema ICCATi üleviimisdeklaratsiooni originaal. ICCATi üleviimisdeklaratsioonis märgitud kogused (elusalt üleviidud) peavad olema võrdsed asjaomase hariliku tuuni püügi dokumendi 3. jaos märgitud kogustega. |
| --- | --- |

1.

hariliku tuuni püügi dokumendil, mis esitatakse puksiiri käitajale, on täidetud 2. jagu (saak kokku), 3. jagu (eluskalaga kauplemine) ja 4. jagu (üleviimine – sh surnud kala).

3. ja 4. jaos märgitud üldkogused peavad olema võrdsed 2. jaos märgitud kogustega. Kooskõlas käesoleva määrusega peab hariliku tuuni püügi dokumendiga kaasas olema ICCATi üleviimisdeklaratsiooni originaal. ICCATi üleviimisdeklaratsioonis märgitud kogused (elusalt üleviidud) peavad olema võrdsed asjaomase hariliku tuuni püügi dokumendi 3. jaos märgitud kogustega.

| 2. | Hariliku tuuni püügi dokumendi see osa, milles on 8. jagu (kaubanduslik teave), täidetakse ja antakse surnud harilikku tuuni kaldale vedava abilaeva käitajale (või jäetakse kalapüügilaevale, kui lossimine toimub otse kaldale). Surnud kalaga ja hariliku tuuni püügi dokumendi osaga on kaasas ICCATi üleviimisdeklaratsiooni koopia. |
| --- | --- |

2.

Hariliku tuuni püügi dokumendi see osa, milles on 8. jagu (kaubanduslik teave), täidetakse ja antakse surnud harilikku tuuni kaldale vedava abilaeva käitajale (või jäetakse kalapüügilaevale, kui lossimine toimub otse kaldale). Surnud kalaga ja hariliku tuuni püügi dokumendi osaga on kaasas ICCATi üleviimisdeklaratsiooni koopia.

| 3. | Surnud kalade kogus märgitakse selle kalapüügilaeva hariliku tuuni püügi dokumenti, mis saagi püüdis, või kui tegemist on ühise püügioperatsiooniga, siis kalapüügilaevade või muu riigi lipu all sõitva, ühises püügioperatsioonis osaleva laeva püügidokumenti. |
| --- | --- |

3.

Surnud kalade kogus märgitakse selle kalapüügilaeva hariliku tuuni püügi dokumenti, mis saagi püüdis, või kui tegemist on ühise püügioperatsiooniga, siis kalapüügilaevade või muu riigi lipu all sõitva, ühises püügioperatsioonis osaleva laeva püügidokumenti.

---

XIV LISA

ICCATI SUMPADESSE PAIGUTAMISE DEKLARATSIOON
   (1)

| Laeva nimi | Lipuriik | Registrinumber Identifitseeritav sumba number | Püügi kuupäev | Püügikoht Pikkuskraad Laiuskraad | Hariliku tuuni püügi elektroonilise dokumendi number | Hariliku tuuni püügi elektroonilise dokumendi kuupäev | Sumpa paigutamise kuupäev | Sumpa paigutatud kogus (t) | Nuumamiseks sumpa paigutatud kalade arv | Jagunemine suuruse järgi | Kalakasvatusrajatis (*1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Laeva nimi

Lipuriik

Registrinumber Identifitseeritav sumba number

Püügi kuupäev

Püügikoht Pikkuskraad Laiuskraad

Hariliku tuuni püügi elektroonilise dokumendi number

Hariliku tuuni püügi elektroonilise dokumendi kuupäev

Sumpa paigutamise kuupäev

Sumpa paigutatud kogus (t)

Nuumamiseks sumpa paigutatud kalade arv

Jagunemine suuruse järgi

Kalakasvatusrajatis (*1)

---

(1)  See on ICCATi soovituses 06–07 ettenähtud sumpadesse paigutamise deklaratsioon.

(*1)  Rajatis, mida on lubatud kasutada konventsioonialalt püütud hariliku tuuni nuumamiseks.

---

XV LISA

MIINIMUMSTANDARDID LAEVASEIRESÜSTEEMI LOOMISEL ICCATI KONVENTSIOONI ALAL
   (1)

1.

| a) | nõuab, et tema kalapüügilaevad oleksid varustatud autonoomse rikkumist tuvastada võimaldava süsteemiga, mis edastab pidevalt, automaatselt ja laevapoolsest sekkumisest sõltumatult teateid lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele (fishing monitoring centre, FMC), et selle laeva lipuliikmesriik saaks jälgida nimetatud kalapüügilaeva asukohta, kurssi ja kiirust; |
| --- | --- |

a)

nõuab, et tema kalapüügilaevad oleksid varustatud autonoomse rikkumist tuvastada võimaldava süsteemiga, mis edastab pidevalt, automaatselt ja laevapoolsest sekkumisest sõltumatult teateid lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele (fishing monitoring centre, FMC), et selle laeva lipuliikmesriik saaks jälgida nimetatud kalapüügilaeva asukohta, kurssi ja kiirust;

| b) | tagab, et kalapüügilaeva pardale kinnitatud satelliitseireseade kogub ja edastab lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele pidevalt järgmisi andmeid:






  — | laeva tunnusandmed; |
| --- | --- | --- |

b)

tagab, et kalapüügilaeva pardale kinnitatud satelliitseireseade kogub ja edastab lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele pidevalt järgmisi andmeid:

—

laeva tunnusandmed;

| — | laeva geograafiline asukoht (pikkus- ja laiuskraad) vea ülemmääraga alla 500 meetri ja usaldusvahemikuga 99 % ning |
| --- | --- |

—

laeva geograafiline asukoht (pikkus- ja laiuskraad) vea ülemmääraga alla 500 meetri ja usaldusvahemikuga 99 % ning

| — | kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

—

kuupäev ja kellaaeg;

| c) | tagab kalapüügi seirekeskuse ja satelliitseireseadme vahelise side katkemisel, et lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskus saab automaatse teate; |
| --- | --- |

c)

tagab kalapüügi seirekeskuse ja satelliitseireseadme vahelise side katkemisel, et lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskus saab automaatse teate;

| d) | tagab koostöös rannikuriigiga, et asukohateated, mida tema lipu all sõitvad laevad edastavad selle rannikuriigi jurisdiktsiooni all olevates vetes tegutsemise ajal, edastatakse automaatselt ja reaalajas ka selle rannikuriigi kalapüügi seirekeskusele, kes tegevuseks loa andis. Selle sätte rakendamisel tuleb nõuetekohaselt kaaluda nende teadete edastamisega seonduvate tegevuskulude, tehniliste raskuste ja halduskoormuse minimeerimist, ning |
| --- | --- |

d)

tagab koostöös rannikuriigiga, et asukohateated, mida tema lipu all sõitvad laevad edastavad selle rannikuriigi jurisdiktsiooni all olevates vetes tegutsemise ajal, edastatakse automaatselt ja reaalajas ka selle rannikuriigi kalapüügi seirekeskusele, kes tegevuseks loa andis. Selle sätte rakendamisel tuleb nõuetekohaselt kaaluda nende teadete edastamisega seonduvate tegevuskulude, tehniliste raskuste ja halduskoormuse minimeerimist, ning

| e) | tagab punktis d kirjeldatud asukohateadete edastamise ja vastuvõtmise hõlbustamiseks, et lipuliikmesriigi või konventsiooniosalise kalapüügi seirekeskus ning rannikuriigi kalapüügi seirekeskus vahetavad omavahel kontaktandmeid ning teavitavad üksteist viivitamata nende andmete mis tahes muutustest. Rannikuriigi kalapüügi seirekeskus teavitab lipuliikmesriigi või konventsiooniosalise kalapüügi seirekeskust järjestikuste asukohateadete vastuvõtmise mis tahes katkestustest. Asukohateateid edastatakse lipuliikmesriigi või konventsiooniosalise kalapüügi seirekeskuse ja rannikuriigi kalapüügi seire keskuse vahel elektroonilisel teel vastavalt turvalisele teabevahetussüsteemile. |
| --- | --- |

e)

tagab punktis d kirjeldatud asukohateadete edastamise ja vastuvõtmise hõlbustamiseks, et lipuliikmesriigi või konventsiooniosalise kalapüügi seirekeskus ning rannikuriigi kalapüügi seirekeskus vahetavad omavahel kontaktandmeid ning teavitavad üksteist viivitamata nende andmete mis tahes muutustest. Rannikuriigi kalapüügi seirekeskus teavitab lipuliikmesriigi või konventsiooniosalise kalapüügi seirekeskust järjestikuste asukohateadete vastuvõtmise mis tahes katkestustest. Asukohateateid edastatakse lipuliikmesriigi või konventsiooniosalise kalapüügi seirekeskuse ja rannikuriigi kalapüügi seire keskuse vahel elektroonilisel teel vastavalt turvalisele teabevahetussüsteemile.

2.

Iga liikmesriik võtab asjakohaseid meetmeid tagamaks, et lõikes 1 määratletud laevaseiresüsteemi teateid edastatakse ja võetakse vastu, ning kasutab seda teavet oma lipu all sõitvate laevade asukoha pidevaks jälgimiseks.

3.

| a) | satelliitseireseadme toimimist ei rikuta ühelgi viisil; |
| --- | --- |

a)

satelliitseireseadme toimimist ei rikuta ühelgi viisil;

| b) | laevaseiresüsteemi andmeid ei muudeta ühelgi viisil; |
| --- | --- |

b)

laevaseiresüsteemi andmeid ei muudeta ühelgi viisil;

| c) | satelliitseireseadmega ühendatud antenne ei takistata ühelgi viisil; |
| --- | --- |

c)

satelliitseireseadmega ühendatud antenne ei takistata ühelgi viisil;

| d) | satelliitseireseade on kinnitatud kalalaeva külge ning elektritoidet ei katkestata tahtlikult ühelgi viisil ning |
| --- | --- |

d)

satelliitseireseade on kinnitatud kalalaeva külge ning elektritoidet ei katkestata tahtlikult ühelgi viisil ning

| e) | satelliitseireseadet ei eemaldata laevalt, välja arvatud parandamiseks või asendamiseks. |
| --- | --- |

e)

satelliitseireseadet ei eemaldata laevalt, välja arvatud parandamiseks või asendamiseks.

4.

Kalapüügilaeva pardale kinnitatud satelliitseireseadme tehnilise tõrke või mittetoimimise korral parandatakse või asendatakse seade juhtumist alates ühe kuu jooksul, välja arvatud juhul, kui laev on vastavalt kas eemaldatud suurte kalalaevade nimekirjast, või juhul, kui nendel laevadel, mille kandmine ICCATi loaga laevade nimekirja ei ole nõutav, ei ole enam kehtivat luba kalastada väljaspool lipuriigist konventsiooniosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvaid alasid. Defektse satelliitseireseadmega laeval ei lubata püügireisi jätkata. Veelgi enam, kui seade lakkab püügireisi ajal toimimast või sellel tekib tehniline tõrge, parandatakse või asendatakse seade kohe, kui laev sadamasse siseneb; kui satelliitseireseade ei ole parandatud või asendatud, ei lubata kalalaeval püügireisi jätkata.

5.

Iga liikmesriik või konventsiooniosaline tagab, et defektse satelliitseireseadmega kalalaev edastab kalapüügi seirekeskusele vähemalt kord päevas lõike 1 punktis b osutatud teavet sisaldavaid aruandeid muude sideseadmete abil (raadio, veebipõhine aruandlus, e-post, faks või teleks).

6.

Liikmesriigid või konventsiooniosalised võivad lubada laevadel lülitada oma satelliitseireseadme välja üksnes siis, kui laev ei kalasta pikemat aega (nt on remonditöödeks kuivdokis) ja teavitab sellest eelnevalt oma lipuliikmesriigi või lipuriigist konventsiooniosalise pädevaid asutusi. Enne kui laev sadamast lahkub, tuleb satelliitseireseade uuesti aktiveerida ning koostada ja edastada vähemalt üks aruanne.

---

(1)  See on ICCATi soovitus 18–10 laevade seiresüsteemide miinimumstandardi kohta ICCATi konventsiooni alal.

1

---

XVI LISA

VASTAVUSTABEL MÄÄRUSE (EL) 2016/1627 JA KÄESOLEVA MÄÄRUSE VAHEL

| Määrus (EL) 2016/1627 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 1 |
| Artikkel 3 | Artikkel 5 |
| Artikkel 4 | – |
| Artikkel 5 | Artikkel 6 |
| Artikkel 6 | Artikkel 11 |
| Artikkel 7 | Artikkel 12 |
| Artikkel 8 | Artikkel 13 |
| Artikkel 9 | Artikkel 14 |
| Artikkel 10 | Artikkel 16 |
| Artikkel 11 | Artikkel 17 ja I lisa |
| Artikkel 12 | Artikkel 17 ja I lisa |
| Artikkel 13 | Artikkel 18 |
| Artikkel 14 | Artikkel 19 |
| Artikkel 15 | Artikkel 20 |
| Artikkel 16 | Artikkel 21 |
| Artikkel 17 | Artikkel 25 |
| Artikkel 18 | Artikkel 22 |
| Artikkel 19 | Artikkel 23 |
| Artikkel 20 | Artikkel 26 |
| Artikkel 21 | Artikkel 4 |
| Artikkel 22 | Artikkel 27 |
| Artikkel 23 | Artikkel 28 |
| Artikkel 24 | Artikkel 30 |
| Artikkel 25 | Artikkel 31 |
| Artikkel 26 | Artikkel 32 |
| Artikkel 27 | Artikkel 36 |
| Artikkel 28 | Artikkel 37 |
| Artikkel 29 | Artikkel 29 |
| Artikkel 30 | Artikkel 33 |
| Artikkel 31 | Artikkel 34 |
| Artikkel 32 | Artikkel 35 |
| Artikkel 33 | Artikkel 40 |
| Artikkel 34 | Artikkel 41 |
| Artikkel 35 | Artikkel 43 |
| Artikkel 36 | Artikkel 44 |
| Artikkel 37 | Artikkel 51 |
| Artikkel 38 | Artikkel 42 |
| Artikkel 39 | Artikkel 45 |
| Artikkel 40 | Artikkel 46 |
| Artikkel 41 | Artikkel 46 |
| Artikkel 42 | Artikkel 47 |
| Artikkel 43 | Artikkel 48 |
| Artikkel 44 | Artikkel 49 |
| Artikkel 45 | Artikkel 50 |
| Artikkel 46 | Artikkel 51 |
| Artikkel 47 | Artikkel 55 |
| Artikkel 48 | Artikkel 56 |
| Artikkel 49 | Artikkel 57 |
| Artikkel 50 | Artikkel 38 |
| Artikkel 51 | Artikkel 39 |
| Artikkel 52 | Artikkel 58 |
| Artikkel 53 | Artikkel 15 |
| Artikkel 54 | Artikkel 59 |
| Artikkel 55 | Artikkel 60 |
| Artikkel 56 | Artikkel 62 |
| Artikkel 57 | Artikkel 63 |
| Artikkel 58 | Artikkel 64 |
| Artikkel 59 | Artikkel 68 |
| Artikkel 60 | Artikkel 70 |
| Artikkel 61 | Artikkel 71 |
| I lisa | I lisa |
| II lisa | II lisa |
| III lisa | V lisa |
| IV lisa | VI lisa |
| V lisa | III lisa |
| VI lisa | IV lisa |
| VII lisa | VIII lisa |
| VIII lisa | IX lisa |
| IX lisa | X lisa |
| X lisa | XI lisa |
| XI lisa | XII lisa |
| XII lisa | XIII lisa |

Määrus (EL) 2016/1627

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 1

Artikkel 3

Artikkel 5

Artikkel 4

–

Artikkel 5

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikkel 11

Artikkel 7

Artikkel 12

Artikkel 8

Artikkel 13

Artikkel 9

Artikkel 14

Artikkel 10

Artikkel 16

Artikkel 11

Artikkel 17 ja I lisa

Artikkel 12

Artikkel 17 ja I lisa

Artikkel 13

Artikkel 18

Artikkel 14

Artikkel 19

Artikkel 15

Artikkel 20

Artikkel 16

Artikkel 21

Artikkel 17

Artikkel 25

Artikkel 18

Artikkel 22

Artikkel 19

Artikkel 23

Artikkel 20

Artikkel 26

Artikkel 21

Artikkel 4

Artikkel 22

Artikkel 27

Artikkel 23

Artikkel 28

Artikkel 24

Artikkel 30

Artikkel 25

Artikkel 31

Artikkel 26

Artikkel 32

Artikkel 27

Artikkel 36

Artikkel 28

Artikkel 37

Artikkel 29

Artikkel 29

Artikkel 30

Artikkel 33

Artikkel 31

Artikkel 34

Artikkel 32

Artikkel 35

Artikkel 33

Artikkel 40

Artikkel 34

Artikkel 41

Artikkel 35

Artikkel 43

Artikkel 36

Artikkel 44

Artikkel 37

Artikkel 51

Artikkel 38

Artikkel 42

Artikkel 39

Artikkel 45

Artikkel 40

Artikkel 46

Artikkel 41

Artikkel 46

Artikkel 42

Artikkel 47

Artikkel 43

Artikkel 48

Artikkel 44

Artikkel 49

Artikkel 45

Artikkel 50

Artikkel 46

Artikkel 51

Artikkel 47

Artikkel 55

Artikkel 48

Artikkel 56

Artikkel 49

Artikkel 57

Artikkel 50

Artikkel 38

Artikkel 51

Artikkel 39

Artikkel 52

Artikkel 58

Artikkel 53

Artikkel 15

Artikkel 54

Artikkel 59

Artikkel 55

Artikkel 60

Artikkel 56

Artikkel 62

Artikkel 57

Artikkel 63

Artikkel 58

Artikkel 64

Artikkel 59

Artikkel 68

Artikkel 60

Artikkel 70

Artikkel 61

Artikkel 71

I lisa

I lisa

II lisa

II lisa

III lisa

V lisa

IV lisa

VI lisa

V lisa

III lisa

VI lisa

IV lisa

VII lisa

VIII lisa

VIII lisa

IX lisa

IX lisa

X lisa

X lisa

XI lisa

XI lisa

XII lisa

XII lisa

XIII lisa

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 27.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/65

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/2054,

20. september 2023,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Allåkerbär från Norrland“ (KPN)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Rootsi taotlus registreerida nimetus „Allåkerbär från Norrland“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Rootsi taotlus registreerida nimetus „Allåkerbär från Norrland“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Allåkerbär från Norrland“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Allåkerbär från Norrland“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Allåkerbär från Norrland“ (KPN) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. september 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 199, 7.6.2023, lk 21.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 27.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/67

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2023/2055,

25. september 2023,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XVII lisa seoses sünteetiliste polümeeride mikroosakestega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ, (1) eriti selle artikli 68 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sünteetiliste või keemiliselt modifitseeritud looduslike polümeeride väikesed osakesed on laialdaselt kasutusel ning on vees lahustumatud, lagunevad väga aeglaselt ja neid võivad elusorganismid kergesti alla neelata, mis põhjustab muret nende üldmõju pärast keskkonnale ja potentsiaalselt inimeste tervisele. Need polümeerid on keskkonnas laialt levinud ning neid leidub ka joogivees ja toidus. Need kuhjuvad keskkonda ja aitavad tekitada mikroplastireostust. |
| --- | --- |

(1)

Sünteetiliste või keemiliselt modifitseeritud looduslike polümeeride väikesed osakesed on laialdaselt kasutusel ning on vees lahustumatud, lagunevad väga aeglaselt ja neid võivad elusorganismid kergesti alla neelata, mis põhjustab muret nende üldmõju pärast keskkonnale ja potentsiaalselt inimeste tervisele. Need polümeerid on keskkonnas laialt levinud ning neid leidub ka joogivees ja toidus. Need kuhjuvad keskkonda ja aitavad tekitada mikroplastireostust.

| (2) | Suur osa mikroplastireostusest tekib tahtmatult, näiteks suuremate plastijäätmete lagunemise, rehvide ja teevärvi kulumise või sünteetiliste rõivaste pesemise tõttu. Kuid sünteetiliste või keemiliselt modifitseeritud looduslike polümeeride väikseid osakesi toodetakse ka sellisel kujul kasutamiseks või toodetele lisamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Suur osa mikroplastireostusest tekib tahtmatult, näiteks suuremate plastijäätmete lagunemise, rehvide ja teevärvi kulumise või sünteetiliste rõivaste pesemise tõttu. Kuid sünteetiliste või keemiliselt modifitseeritud looduslike polümeeride väikseid osakesi toodetakse ka sellisel kujul kasutamiseks või toodetele lisamiseks.

| (3) | Nõukogu kutsus oma 20. juuni 2016. aasta järeldustes ELi ringmajanduse loomise tegevuskava kohta (2) ja 24. märtsi 2017. aasta järeldustes rahvusvahelise ookeanide majandamise kohta (3) komisjoni üles tegema ettepanekud meetmete kohta, millega vähendatakse makro- ja mikrosuuruses plastijäätmete merekeskkonda sattumist, sealhulgas ettepaneku keelustada polümeeride kasutamine kosmeetikatoodetes, isikliku hügieeni toodetes ja detergentides. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu kutsus oma 20. juuni 2016. aasta järeldustes ELi ringmajanduse loomise tegevuskava kohta (2) ja 24. märtsi 2017. aasta järeldustes rahvusvahelise ookeanide majandamise kohta (3) komisjoni üles tegema ettepanekud meetmete kohta, millega vähendatakse makro- ja mikrosuuruses plastijäätmete merekeskkonda sattumist, sealhulgas ettepaneku keelustada polümeeride kasutamine kosmeetikatoodetes, isikliku hügieeni toodetes ja detergentides.

| (4) | Plastireostuse vähendamiseks võttis komisjon 2018. aasta jaanuaris vastu plastistrateegia, (4) mille eesmärk on muu hulgas vähendada kõiki mikroplastireostuse allikaid. Seda kohustust uuendati Euroopa rohelise kokkuleppe (5) avaldamisega 2019. aasta detsembris, uue ringmajanduse tegevuskavaga (6) 2020. aasta märtsis ja nullsaaste tegevuskavaga (7) 2021. aasta mais. Viimati nimetatu hõlmab 2030. aastaks seatud eesmärkide hulgas eelkõige keskkonda sattuva mikroplasti koguse vähendamist 30 % võrra. |
| --- | --- |

(4)

Plastireostuse vähendamiseks võttis komisjon 2018. aasta jaanuaris vastu plastistrateegia, (4) mille eesmärk on muu hulgas vähendada kõiki mikroplastireostuse allikaid. Seda kohustust uuendati Euroopa rohelise kokkuleppe (5) avaldamisega 2019. aasta detsembris, uue ringmajanduse tegevuskavaga (6) 2020. aasta märtsis ja nullsaaste tegevuskavaga (7) 2021. aasta mais. Viimati nimetatu hõlmab 2030. aastaks seatud eesmärkide hulgas eelkõige keskkonda sattuva mikroplasti koguse vähendamist 30 % võrra.

| (5) | 2018. aasta septembris kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles (8) keelustama 2020. aastaks mikroplasti kasutamine kosmeetikatoodetes, isikliku hügieeni toodetes, detergentides ja puhastusvahendites. |
| --- | --- |

(5)

2018. aasta septembris kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles (8) keelustama 2020. aastaks mikroplasti kasutamine kosmeetikatoodetes, isikliku hügieeni toodetes, detergentides ja puhastusvahendites.

| (6) | Mikroplastireostuse võimalik mõju keskkonnale ja potentsiaalselt ka inimeste tervisele on põhjustanud muret maailma eri osades. Mitu liikmesriiki on vastu võtnud sihtmeetmed või neid kavandanud. Riiklike piirangute mitmekesisus võib siiski takistada siseturu toimimist ja seetõttu on vajalik ühtlustamine liidu tasandil. |
| --- | --- |

(6)

Mikroplastireostuse võimalik mõju keskkonnale ja potentsiaalselt ka inimeste tervisele on põhjustanud muret maailma eri osades. Mitu liikmesriiki on vastu võtnud sihtmeetmed või neid kavandanud. Riiklike piirangute mitmekesisus võib siiski takistada siseturu toimimist ja seetõttu on vajalik ühtlustamine liidu tasandil.

| (7) | 9. novembril 2017 palus komisjon (9) määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 69 lõike 1 alusel Euroopa Kemikaaliametil (edaspidi „amet“) koostada toimiku eesmärgiga piirata võimaluse korral selliste kuni 5 mm suuruste vees lahustumatute sünteetiliste polümeeride (edaspidi „sünteetiliste polümeeride mikroosakesed“) kasutust, mis on lisatud toodetesse, et saada mingi soovitud omadus (edaspidi „tahtlikult lisatud“), käsitlemaks ohtu, mida need mikroosakesed võivad põhjustada veekeskkonnale (edaspidi „XV lisa toimik“). |
| --- | --- |

(7)

9. novembril 2017 palus komisjon (9) määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 69 lõike 1 alusel Euroopa Kemikaaliametil (edaspidi „amet“) koostada toimiku eesmärgiga piirata võimaluse korral selliste kuni 5 mm suuruste vees lahustumatute sünteetiliste polümeeride (edaspidi „sünteetiliste polümeeride mikroosakesed“) kasutust, mis on lisatud toodetesse, et saada mingi soovitud omadus (edaspidi „tahtlikult lisatud“), käsitlemaks ohtu, mida need mikroosakesed võivad põhjustada veekeskkonnale (edaspidi „XV lisa toimik“).

| (8) | 29. jaanuaril 2019 avaldas amet XV lisa toimiku, (10) milles ta jõudis järeldusele, et sünteetiliste polümeeride mikroosakeste tahtlik kasutamine, mille tulemuseks on keskkonda sattumine, kujutab endast ohtu keskkonnale, mida ei kontrollita piisavalt ja millega tuleb tegeleda kogu liidus. Ameti hinnangul satub praegu igal aastal keskkonda enam kui 42 000 tonni tahtlikult lisatud mikroplasti (11). XV lisa toimikus esitati diferentseeritud riskijuhtimise lähenemisviis, et käsitleda ohte, mis tulenevad sellistest sünteetiliste polümeeride mikroosakestest, mille üle puudub piisav kontroll. Tehti ettepanek kehtestada täielik turulelaskmise keeld sektorite ja rakenduste jaoks, mille puhul keskkonda sattumist peeti vältimatuks. Kavandatud on kasutus- ja kõrvaldamisjuhised, et minimeerida välditavat keskkonda sattumist. Samuti soovitati aruandlusnõuet, et saada teavet turulelaskmise keelu kohaldamisalast välja jäetud kasutusalade kaudu keskkonda sattuvate ainete kohta. |
| --- | --- |

(8)

29. jaanuaril 2019 avaldas amet XV lisa toimiku, (10) milles ta jõudis järeldusele, et sünteetiliste polümeeride mikroosakeste tahtlik kasutamine, mille tulemuseks on keskkonda sattumine, kujutab endast ohtu keskkonnale, mida ei kontrollita piisavalt ja millega tuleb tegeleda kogu liidus. Ameti hinnangul satub praegu igal aastal keskkonda enam kui 42 000 tonni tahtlikult lisatud mikroplasti (11). XV lisa toimikus esitati diferentseeritud riskijuhtimise lähenemisviis, et käsitleda ohte, mis tulenevad sellistest sünteetiliste polümeeride mikroosakestest, mille üle puudub piisav kontroll. Tehti ettepanek kehtestada täielik turulelaskmise keeld sektorite ja rakenduste jaoks, mille puhul keskkonda sattumist peeti vältimatuks. Kavandatud on kasutus- ja kõrvaldamisjuhised, et minimeerida välditavat keskkonda sattumist. Samuti soovitati aruandlusnõuet, et saada teavet turulelaskmise keelu kohaldamisalast välja jäetud kasutusalade kaudu keskkonda sattuvate ainete kohta.

| (9) | Täpsemalt tehti XV lisa toimikus ettepanek keelata turule lasta tahkeid polümeere, mis sisalduvad mikroosakestes või tahketest polümeeridest koosneva pinnakattega mikroosakestes, eraldi ainena või segudes, kus nende sisaldus on 0,01 massiprotsenti või rohkem. Selle tulemusel toimub 20 aasta jooksul pärast keelu kehtestamist hinnanguliselt ligikaudu 500 000 tonni mikroplasti heite üldine vähenemine. See vastab heite koguselisele vähendamisele 70 % võrra võrreldes sellega, mis muidu toimuks. Sisalduse piirnorm 0,01 % vastab madalaimale teatatud sisaldustasemele, mille puhul sünteetiliste polümeeride mikroosakesed võivad siiski mõjutada toote funktsiooni. |
| --- | --- |

(9)

Täpsemalt tehti XV lisa toimikus ettepanek keelata turule lasta tahkeid polümeere, mis sisalduvad mikroosakestes või tahketest polümeeridest koosneva pinnakattega mikroosakestes, eraldi ainena või segudes, kus nende sisaldus on 0,01 massiprotsenti või rohkem. Selle tulemusel toimub 20 aasta jooksul pärast keelu kehtestamist hinnanguliselt ligikaudu 500 000 tonni mikroplasti heite üldine vähenemine. See vastab heite koguselisele vähendamisele 70 % võrra võrreldes sellega, mis muidu toimuks. Sisalduse piirnorm 0,01 % vastab madalaimale teatatud sisaldustasemele, mille puhul sünteetiliste polümeeride mikroosakesed võivad siiski mõjutada toote funktsiooni.

| (10) | Kuna sünteetiliste polümeeride mikroosakeste koostis, omadused ja mõõtmed on väga erinevad, ei käsitletud XV lisa toimikus konkreetseid polümeere ega lisaaineid ega muid aineid, mida polümeerid võivad sisaldada, vaid analüüsiti polümeeride rühma, millel on suuruse, mõõtmete suhte, tahke oleku, sünteetilise päritolu ja erakordse keskkonnas püsivuse suhtes samad olemuslikud omadused. |
| --- | --- |

(10)

Kuna sünteetiliste polümeeride mikroosakeste koostis, omadused ja mõõtmed on väga erinevad, ei käsitletud XV lisa toimikus konkreetseid polümeere ega lisaaineid ega muid aineid, mida polümeerid võivad sisaldada, vaid analüüsiti polümeeride rühma, millel on suuruse, mõõtmete suhte, tahke oleku, sünteetilise päritolu ja erakordse keskkonnas püsivuse suhtes samad olemuslikud omadused.

| (11) | XV lisa toimikus tehti ettepanek jätta välja lagundatavad või vees lahustuvad polümeerid ja looduslikud polümeerid, mida ei ole keemiliselt modifitseeritud, kuna neil puudub samasugune pikaajaline püsivus ja seetõttu ei põhjusta need kindlakstehtud ohtu. |
| --- | --- |

(11)

XV lisa toimikus tehti ettepanek jätta välja lagundatavad või vees lahustuvad polümeerid ja looduslikud polümeerid, mida ei ole keemiliselt modifitseeritud, kuna neil puudub samasugune pikaajaline püsivus ja seetõttu ei põhjusta need kindlakstehtud ohtu.

| (12) | XV lisa toimikus esitati standardsete katsemeetodite raamistik ja nõuetekohasuse kriteeriumid lagunduvuse kindlaks määramiseks piirangute kehtestamise eesmärgil. Katsemeetodid töötati välja selleks, et mõõta biootilist lagunemist, kuigi ei saa välistada, et katse ajal toimub mõningane abiootiline lagunemine ja see mõjutab katsetulemusi. Katsemeetodid rühmitati vastavalt nende ülesehitusele ja printsiipidele. Rühmad 1–3 hõlmavad suhteliselt kiireid, kuid rangelt reguleeritud sõelkatseid. Rühmad 4 ja 5 hõlmavad sõel- ja simulatsiooniuuringuid, mis on üha keerukamad, tehniliselt keerulisemad ja pikaajalisemad, kuid nende puhul kasutatakse keskkonna seisukohast täpsemaid katsetingimusi. XV lisa toimikus tehti ettepanek, et vastavus rühma 1–5 kuuluva mis tahes lubatud katsemeetodi nõuetekohasuse kriteeriumidele on piisav, et tõendada aine lagunduvust piirangute kehtestamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(12)

XV lisa toimikus esitati standardsete katsemeetodite raamistik ja nõuetekohasuse kriteeriumid lagunduvuse kindlaks määramiseks piirangute kehtestamise eesmärgil. Katsemeetodid töötati välja selleks, et mõõta biootilist lagunemist, kuigi ei saa välistada, et katse ajal toimub mõningane abiootiline lagunemine ja see mõjutab katsetulemusi. Katsemeetodid rühmitati vastavalt nende ülesehitusele ja printsiipidele. Rühmad 1–3 hõlmavad suhteliselt kiireid, kuid rangelt reguleeritud sõelkatseid. Rühmad 4 ja 5 hõlmavad sõel- ja simulatsiooniuuringuid, mis on üha keerukamad, tehniliselt keerulisemad ja pikaajalisemad, kuid nende puhul kasutatakse keskkonna seisukohast täpsemaid katsetingimusi. XV lisa toimikus tehti ettepanek, et vastavus rühma 1–5 kuuluva mis tahes lubatud katsemeetodi nõuetekohasuse kriteeriumidele on piisav, et tõendada aine lagunduvust piirangute kehtestamise eesmärgil.

| (13) | Vees lahustuvad tahked polümeerid kaotavad pärast nende keskkonda sattumist oma tahke oleku ega soodusta seega kindlakstehtud probleemi tekkimist. XV lisa toimikus esitati seepärast rahvusvaheliselt tunnustatud meetodid, et kontrollida lahustuvust ja jätta sellised vees lahustuvad polümeerid piirangute kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

(13)

Vees lahustuvad tahked polümeerid kaotavad pärast nende keskkonda sattumist oma tahke oleku ega soodusta seega kindlakstehtud probleemi tekkimist. XV lisa toimikus esitati seepärast rahvusvaheliselt tunnustatud meetodid, et kontrollida lahustuvust ja jätta sellised vees lahustuvad polümeerid piirangute kohaldamisalast välja.

| (14) | Peale selle on XV lisa toimikus kavandatud käsitletavate sünteetiliste polümeeride mikroosakeste mis tahes mõõtmete ülempiiriks läbimõõt 5 mm. Seda väärtust kasutatakse laialdaselt teadusringkondades ja mõne liikmesriigi õigusaktides. See piirväärtus on kooskõlas ka mikroprügi (sealhulgas mikroplasti) mõõtmete ülempiiriga, mis on sätestatud komisjoni otsuse (EL) 2017/848 lisas (12) ning mida kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/56/EÜ (13) rakendamiseks. Kokkuvõttes neelab XV lisa toimiku kohaselt elustik sellest piirväärtusest väiksemaid osakesi alla suurema tõenäosusega kui suuremaid osakesi. |
| --- | --- |

(14)

Peale selle on XV lisa toimikus kavandatud käsitletavate sünteetiliste polümeeride mikroosakeste mis tahes mõõtmete ülempiiriks läbimõõt 5 mm. Seda väärtust kasutatakse laialdaselt teadusringkondades ja mõne liikmesriigi õigusaktides. See piirväärtus on kooskõlas ka mikroprügi (sealhulgas mikroplasti) mõõtmete ülempiiriga, mis on sätestatud komisjoni otsuse (EL) 2017/848 lisas (12) ning mida kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/56/EÜ (13) rakendamiseks. Kokkuvõttes neelab XV lisa toimiku kohaselt elustik sellest piirväärtusest väiksemaid osakesi alla suurema tõenäosusega kui suuremaid osakesi.

| (15) | Teatavate sünteetiliste polümeeride kiudjate osakeste pikkus on enam kui 5 mm, kuid need jäävad alla 15 mm, näiteks liimainete ja betooni tugevdamiseks kasutatavad osakesed. Kuna sellised kiudjad osakesed on väga püsivad ja põhjustavad kindlakstehtud ohtu, leiti XV lisa toimikus, et need tuleks lisada piirangute kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(15)

Teatavate sünteetiliste polümeeride kiudjate osakeste pikkus on enam kui 5 mm, kuid need jäävad alla 15 mm, näiteks liimainete ja betooni tugevdamiseks kasutatavad osakesed. Kuna sellised kiudjad osakesed on väga püsivad ja põhjustavad kindlakstehtud ohtu, leiti XV lisa toimikus, et need tuleks lisada piirangute kohaldamisalasse.

| (16) | Selleks et vältida kahetsusväärset asendamist, st sünteetiliste polümeeride mikroosakeste asendamist veelgi väiksemate püsivate polümeeriosakestega, mis võivad kujutada keskkonnale võrdväärset või isegi suuremat ohtu, hõlmas XV lisa toimiku piirangute kohaldamisala algselt mikroskaalast väiksemaid osakesi. Selleks et olla kooskõlas komisjoni soovituses C(2022) 3689 (14) juba soovitatud mõõtmete alampiiriga, tehti ettepanek kehtestada osakeste puhul mõõtmete alampiir 1 nm ja kiudjate osakeste puhul 3 nm. XV lisa toimiku konsulteerimiste käigus saadud märkustes osutati siiski märkimisväärsetele praktilistele probleemidele, sealhulgas seoses täitmise tagamisega. Täidetavuse tagamiseks kohandati XV lisa toimikut ning sünteetiliste polümeeride mikroosakeste mõõtmete alampiiri suurendati osakeste puhul 1 nm-lt 0,1 μm-le ja kiudjate osakeste puhul 3 nm-lt 0,3 μm-le. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et vältida kahetsusväärset asendamist, st sünteetiliste polümeeride mikroosakeste asendamist veelgi väiksemate püsivate polümeeriosakestega, mis võivad kujutada keskkonnale võrdväärset või isegi suuremat ohtu, hõlmas XV lisa toimiku piirangute kohaldamisala algselt mikroskaalast väiksemaid osakesi. Selleks et olla kooskõlas komisjoni soovituses C(2022) 3689 (14) juba soovitatud mõõtmete alampiiriga, tehti ettepanek kehtestada osakeste puhul mõõtmete alampiir 1 nm ja kiudjate osakeste puhul 3 nm. XV lisa toimiku konsulteerimiste käigus saadud märkustes osutati siiski märkimisväärsetele praktilistele probleemidele, sealhulgas seoses täitmise tagamisega. Täidetavuse tagamiseks kohandati XV lisa toimikut ning sünteetiliste polümeeride mikroosakeste mõõtmete alampiiri suurendati osakeste puhul 1 nm-lt 0,1 μm-le ja kiudjate osakeste puhul 3 nm-lt 0,3 μm-le.

| (17) | Tahkeid ja vees lahustumatuid sünteetilisi või keemiliselt modifitseeritud looduslikke polümeere sisaldavad või sellega kaetud osakesed on erineva suurusega. Toodetele lisatuna vastavad üksnes mõned neist osakestest XV lisa toimiku kohastele mõõtmete piirangutele, süvendades kindlakstehtud probleemi. XV lisa toimikus tehti seetõttu ettepanek, et polümeer tuleks lugeda piirangute kohaldamisalasse kuuluvaks, kui muu hulgas vähemalt 1 massiprotsent seda polümeeri sisaldavatest või sellega kaetud osakestest vastab nimetatud mõõtmete piirangutele. |
| --- | --- |

(17)

Tahkeid ja vees lahustumatuid sünteetilisi või keemiliselt modifitseeritud looduslikke polümeere sisaldavad või sellega kaetud osakesed on erineva suurusega. Toodetele lisatuna vastavad üksnes mõned neist osakestest XV lisa toimiku kohastele mõõtmete piirangutele, süvendades kindlakstehtud probleemi. XV lisa toimikus tehti seetõttu ettepanek, et polümeer tuleks lugeda piirangute kohaldamisalasse kuuluvaks, kui muu hulgas vähemalt 1 massiprotsent seda polümeeri sisaldavatest või sellega kaetud osakestest vastab nimetatud mõõtmete piirangutele.

| (18) | XV lisa toimikus tehti ettepanek jätta turulelaskmise keelu kohaldamisalast välja mitu kasutusala ja sektorit. Tehti ettepanek jätta välja sünteetiliste polümeeride mikroosakesed, mis on ette nähtud kasutamiseks tööstusaladel, sest sellistest kasutusaladest tulenevat heidet on lihtsam kontrollida kui näiteks tarbija- või kutselisest kasutusest tulenevat heidet. Selleks et vältida ülereguleerimist seoses teatavate kasutusalade ja sektoritega, tehti ettepanek jätta välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ (15) kohaldamisalasse kuuluvad ravimid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/6 (16) kohaldamisalasse kuuluvad veterinaarravimid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1009 (17) kohaldamisalasse kuuluvad ELi väetisetooted ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 (18) kohaldamisalasse kuuluvad toidu lisaained. Ameti arvates saab in vitro diagnostika seadmetest tuleneda võivat keskkonda sattumist minimeerida, kui kehtestada kasutus- ja kõrvaldamistingimused, tagades samal ajal selliste seadmete kasutusest tuleneva jätkuva sotsiaal-majandusliku kasu. Lisaks tehakse ettepanek teha turulelaskmise keelust erandeid, kui keskkonda sattumisega seotud oht on eeldatavasti minimaalne, sest sünteetiliste polümeeride mikroosakesed on eraldatud tehniliste vahenditega, näiteks osakesed kromatograafilistes kolonnides, veefiltrite kassettides ja printerite toonerites, või nende osakeste kuju muutub püsivalt seetõttu, et need näiteks paisuvad või moodustavad kile, näiteks mähkmetes, küünelakkides ja värvides, või need osakesed suletakse lõppkasutuse ajal püsivalt tahkesse maatriksisse, näiteks betoonile lisatud kiud ja pelletid, mida kasutatakse vormitud toodete lähteainena. |
| --- | --- |

(18)

XV lisa toimikus tehti ettepanek jätta turulelaskmise keelu kohaldamisalast välja mitu kasutusala ja sektorit. Tehti ettepanek jätta välja sünteetiliste polümeeride mikroosakesed, mis on ette nähtud kasutamiseks tööstusaladel, sest sellistest kasutusaladest tulenevat heidet on lihtsam kontrollida kui näiteks tarbija- või kutselisest kasutusest tulenevat heidet. Selleks et vältida ülereguleerimist seoses teatavate kasutusalade ja sektoritega, tehti ettepanek jätta välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ (15) kohaldamisalasse kuuluvad ravimid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/6 (16) kohaldamisalasse kuuluvad veterinaarravimid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1009 (17) kohaldamisalasse kuuluvad ELi väetisetooted ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 (18) kohaldamisalasse kuuluvad toidu lisaained. Ameti arvates saab in vitro diagnostika seadmetest tuleneda võivat keskkonda sattumist minimeerida, kui kehtestada kasutus- ja kõrvaldamistingimused, tagades samal ajal selliste seadmete kasutusest tuleneva jätkuva sotsiaal-majandusliku kasu. Lisaks tehakse ettepanek teha turulelaskmise keelust erandeid, kui keskkonda sattumisega seotud oht on eeldatavasti minimaalne, sest sünteetiliste polümeeride mikroosakesed on eraldatud tehniliste vahenditega, näiteks osakesed kromatograafilistes kolonnides, veefiltrite kassettides ja printerite toonerites, või nende osakeste kuju muutub püsivalt seetõttu, et need näiteks paisuvad või moodustavad kile, näiteks mähkmetes, küünelakkides ja värvides, või need osakesed suletakse lõppkasutuse ajal püsivalt tahkesse maatriksisse, näiteks betoonile lisatud kiud ja pelletid, mida kasutatakse vormitud toodete lähteainena.

| (19) | XV lisa toimikus hinnati mitut piirangute kehtestamise võimalust graanulitest täitematerjali jaoks, mis on mõeldud kasutamiseks sünteetilistel spordipindadel, ning soovitati keelustada turulelaskmine kas kuueaastase üleminekuperioodiga ilma eranditeta või kolmeaastase üleminekuperioodiga, tehes keelust erandi juhul, kui kasutatakse konkreetseid riskijuhtimismeetmeid, millega tagatakse, et sünteetilisest spordiväljakust eralduvate sünteetiliste polümeeride mikroosakeste aastane keskkonda sattumine ei ületa 7 g/m2. |
| --- | --- |

(19)

XV lisa toimikus hinnati mitut piirangute kehtestamise võimalust graanulitest täitematerjali jaoks, mis on mõeldud kasutamiseks sünteetilistel spordipindadel, ning soovitati keelustada turulelaskmine kas kuueaastase üleminekuperioodiga ilma eranditeta või kolmeaastase üleminekuperioodiga, tehes keelust erandi juhul, kui kasutatakse konkreetseid riskijuhtimismeetmeid, millega tagatakse, et sünteetilisest spordiväljakust eralduvate sünteetiliste polümeeride mikroosakeste aastane keskkonda sattumine ei ületa 7 g/m2.

| (20) | Seoses turulelaskmise keeluga pakuti piirangute kehtestamise protsessi käigus kindlaks määratud sektorite või toodete jaoks välja konkreetsed üleminekuperioodid, et anda asjaomastele sidusrühmadele piisavalt aega piirangute järgimiseks ja üleminekuks sobivatele alternatiividele, näiteks lagundatavatele polümeeridele. Sellised üleminekuperioodid on vajalikud ka liikmesriikide jaoks, et valmistuda piirangute täitmise tagamiseks. Kokkuvõttes vähendavad need ühiskonnale kaasnevat kulu, põhjustamata tarbetuid viivitusi heite vähendamisel. Muude kasutusalade ja toodete jaoks, mida piirangute kehtestamise protsessi käigus eraldi kindlaks ei määratud, üleminekuperioode ette ei nähtud. |
| --- | --- |

(20)

Seoses turulelaskmise keeluga pakuti piirangute kehtestamise protsessi käigus kindlaks määratud sektorite või toodete jaoks välja konkreetsed üleminekuperioodid, et anda asjaomastele sidusrühmadele piisavalt aega piirangute järgimiseks ja üleminekuks sobivatele alternatiividele, näiteks lagundatavatele polümeeridele. Sellised üleminekuperioodid on vajalikud ka liikmesriikide jaoks, et valmistuda piirangute täitmise tagamiseks. Kokkuvõttes vähendavad need ühiskonnale kaasnevat kulu, põhjustamata tarbetuid viivitusi heite vähendamisel. Muude kasutusalade ja toodete jaoks, mida piirangute kehtestamise protsessi käigus eraldi kindlaks ei määratud, üleminekuperioode ette ei nähtud.

| (21) | Seoses mikrokuulide (st sünteetiliste polümeeride mikroosakesed, mida kasutatakse abrasiivainena, nimelt koorimiseks, poleerimiseks või puhastamiseks, ja mida peamiselt kasutatakse mahapestavates kosmeetikatoodetes või detergentides) turulelaskmise keeluga ei tehtud ettepanekut üleminekuperioodi kohta, kuna tööstus pidi 2020. aastaks vabatahtlikult järgjärgult lõpetama nende kasutuse. Selliste mahapestavate ja mittemahapestavate kosmeetikatoodete jaoks, milles mikrokuule ei ole, on XV lisa toimikus ette nähtud nelja- ja kuueaastane üleminekuperiood. |
| --- | --- |

(21)

Seoses mikrokuulide (st sünteetiliste polümeeride mikroosakesed, mida kasutatakse abrasiivainena, nimelt koorimiseks, poleerimiseks või puhastamiseks, ja mida peamiselt kasutatakse mahapestavates kosmeetikatoodetes või detergentides) turulelaskmise keeluga ei tehtud ettepanekut üleminekuperioodi kohta, kuna tööstus pidi 2020. aastaks vabatahtlikult järgjärgult lõpetama nende kasutuse. Selliste mahapestavate ja mittemahapestavate kosmeetikatoodete jaoks, milles mikrokuule ei ole, on XV lisa toimikus ette nähtud nelja- ja kuueaastane üleminekuperiood.

| (22) | Selliste sünteetiliste polümeeride mikroosakeste puhul, millega kapseldatakse lõhnaaineid, leiti XV lisa toimikus, et nii viie- kui ka kaheksa-aastane üleminekuperiood võib olla asjakohane nii mõlema perioodi majandusliku kulu kui ka majandusliku kasu seisukohast. Detergentide, vahade, poleerimisvahendite ja õhuvärskendustoodete puhul peeti asjakohaseks viieaastast üleminekuperioodi, et anda tööstusele piisavalt aega oma toodete ümberkujundamiseks ja sünteetiliste polümeeride mikroosakeste asendamiseks. |
| --- | --- |

(22)

Selliste sünteetiliste polümeeride mikroosakeste puhul, millega kapseldatakse lõhnaaineid, leiti XV lisa toimikus, et nii viie- kui ka kaheksa-aastane üleminekuperiood võib olla asjakohane nii mõlema perioodi majandusliku kulu kui ka majandusliku kasu seisukohast. Detergentide, vahade, poleerimisvahendite ja õhuvärskendustoodete puhul peeti asjakohaseks viieaastast üleminekuperioodi, et anda tööstusele piisavalt aega oma toodete ümberkujundamiseks ja sünteetiliste polümeeride mikroosakeste asendamiseks.

| (23) | Kontrollitud vabastamisega väetiste puhul peeti põhjendatuks viieaastast üleminekuperioodi, et võimaldada tootjatel oma tooteid ümber kujundada nii, et need saavutaksid nõuetekohase keskkonnas lagunduvuse. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 (19) hõlmatud taimekaitsevahendite ja nende vahenditega töödeldud seemnete ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 528/2012 (20) hõlmatud biotsiidide puhul peeti vajalikuks kaheksa-aastast üleminekuperioodi, et anda tööstusele piisavalt aega oma toodete ümber kujundamiseks, neile lubade saamiseks ja nende turulelaskmiseks, samal ajal säilitades kapseldamistehnoloogiast saadava tulu vaheperioodil. Muude põllumajanduslike ja aianduslike kasutusalade puhul, nagu värv- või määrdeainetega kaetud seemned või muud tooted, mis ei ole taimekaitsevahendid või mis ei sisalda taimekaitsevahendeid, peeti asjakohaseks viieaastast üleminekuperioodi. |
| --- | --- |

(23)

Kontrollitud vabastamisega väetiste puhul peeti põhjendatuks viieaastast üleminekuperioodi, et võimaldada tootjatel oma tooteid ümber kujundada nii, et need saavutaksid nõuetekohase keskkonnas lagunduvuse. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 (19) hõlmatud taimekaitsevahendite ja nende vahenditega töödeldud seemnete ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 528/2012 (20) hõlmatud biotsiidide puhul peeti vajalikuks kaheksa-aastast üleminekuperioodi, et anda tööstusele piisavalt aega oma toodete ümber kujundamiseks, neile lubade saamiseks ja nende turulelaskmiseks, samal ajal säilitades kapseldamistehnoloogiast saadava tulu vaheperioodil. Muude põllumajanduslike ja aianduslike kasutusalade puhul, nagu värv- või määrdeainetega kaetud seemned või muud tooted, mis ei ole taimekaitsevahendid või mis ei sisalda taimekaitsevahendeid, peeti asjakohaseks viieaastast üleminekuperioodi.

| (24) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/745 (21) hõlmatud seadmete puhul, mis koosnevad ainetest või segudest, peeti vajalikuks kuueaastast üleminekuperioodi ümberkujundamiseks ja sobivatele alternatiividele üleminekuks. |
| --- | --- |

(24)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/745 (21) hõlmatud seadmete puhul, mis koosnevad ainetest või segudest, peeti vajalikuks kuueaastast üleminekuperioodi ümberkujundamiseks ja sobivatele alternatiividele üleminekuks.

| (25) | XV lisa toimikus tehti ettepanek teha erand turulelaskmise keelust juhtude suhtes, mil sünteetiliste polümeeride mikroosakeste põhjustatud keskkonnareostust on võimalik minimeerida kasutus- ja kõrvaldamisjuhiste esitamise nõudega. Neis juhistes tuleks selgitada, kuidas tooteid nõuetekohaselt kasutada ja kõrvaldada, et minimeerida keskkonda sattumist. |
| --- | --- |

(25)

XV lisa toimikus tehti ettepanek teha erand turulelaskmise keelust juhtude suhtes, mil sünteetiliste polümeeride mikroosakeste põhjustatud keskkonnareostust on võimalik minimeerida kasutus- ja kõrvaldamisjuhiste esitamise nõudega. Neis juhistes tuleks selgitada, kuidas tooteid nõuetekohaselt kasutada ja kõrvaldada, et minimeerida keskkonda sattumist.

| (26) | Peale selle tehti XV lisa toimikus ettepanek iga-aastaste aruandlusnõuete kohta, et jälgida kasutus- ja kõrvaldamisjuhiste esitamise nõude tulemuslikkust ning parandada kättesaadavat tõendusbaasi selliste sünteetiliste polümeeride mikroosakeste kasutusaladega seotud riskijuhtimiseks, mis on vabastatud turulelaskmise keelust. |
| --- | --- |

(26)

Peale selle tehti XV lisa toimikus ettepanek iga-aastaste aruandlusnõuete kohta, et jälgida kasutus- ja kõrvaldamisjuhiste esitamise nõude tulemuslikkust ning parandada kättesaadavat tõendusbaasi selliste sünteetiliste polümeeride mikroosakeste kasutusaladega seotud riskijuhtimiseks, mis on vabastatud turulelaskmise keelust.

| (27) | 3. juunil 2020 võttis ameti riskihindamise komitee (RAC) vastu määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 70 kohase arvamuse (22) XV lisa toimiku kohta. Selles arvamuses nõustus riskihindamise komitee XV lisa toimiku järeldustega kindlakstehtud ohtude kohta ning selle kohta, et kavandatavad piirangud on asjakohane kogu liitu hõlmav meede selliste ohtude vähendamiseks. |
| --- | --- |

(27)

3. juunil 2020 võttis ameti riskihindamise komitee (RAC) vastu määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 70 kohase arvamuse (22) XV lisa toimiku kohta. Selles arvamuses nõustus riskihindamise komitee XV lisa toimiku järeldustega kindlakstehtud ohtude kohta ning selle kohta, et kavandatavad piirangud on asjakohane kogu liitu hõlmav meede selliste ohtude vähendamiseks.

| (28) | Riskihindamise komitee leidis, et ohtude vähendamise seisukohast on asjakohasem mitte kehtestada polümeeride mikroosakeste jaoks mõõtmete alampiiri, st hõlmata kõik kiudjad osakesed, mis on väiksemad kui 15 mm (maksimaalne kiupikkus) ja kõik muud alla 5 mm suurused osakesed. Riskihindamise komitee leidis, et kui piirangute kohaldamisalast jäetakse välja alla 0,1 μm suurused sünteetiliste polümeeride mikroosakesed, võib see kas võimaldada sünteetiliste polümeeride mikroosakeste jätkuvat kasutamist või isegi soodustada üleminekut väiksematele osakestele piirangutest kõrvalehoidumiseks. See võib kahjustada kavandatud piirangute tulemuslikkust, kuna eeldatakse, et mida väiksemad on osakesed, seda toksilisemad need on. |
| --- | --- |

(28)

Riskihindamise komitee leidis, et ohtude vähendamise seisukohast on asjakohasem mitte kehtestada polümeeride mikroosakeste jaoks mõõtmete alampiiri, st hõlmata kõik kiudjad osakesed, mis on väiksemad kui 15 mm (maksimaalne kiupikkus) ja kõik muud alla 5 mm suurused osakesed. Riskihindamise komitee leidis, et kui piirangute kohaldamisalast jäetakse välja alla 0,1 μm suurused sünteetiliste polümeeride mikroosakesed, võib see kas võimaldada sünteetiliste polümeeride mikroosakeste jätkuvat kasutamist või isegi soodustada üleminekut väiksematele osakestele piirangutest kõrvalehoidumiseks. See võib kahjustada kavandatud piirangute tulemuslikkust, kuna eeldatakse, et mida väiksemad on osakesed, seda toksilisemad need on.

| (29) | Lisaks leidis riskihindamise komitee, et lagundatavate polümeeride piirangutest väljajätmise kriteeriumid peaksid olema rangemad kui need, mis on esitatud XV lisa toimikus. Täpsemalt leidis riskihindamise komitee, et kui väljajätmise põhjenduseks on vaja teha rühma 4 ja 5 kohaseid katseid, tuleks need katsed teha ja läbida kolmes asjakohases keskkonnakomponendis, mitte üksnes kõige asjakohasemas keskkonnakomponendis, nagu on soovitatud XV lisa toimikus. |
| --- | --- |

(29)

Lisaks leidis riskihindamise komitee, et lagundatavate polümeeride piirangutest väljajätmise kriteeriumid peaksid olema rangemad kui need, mis on esitatud XV lisa toimikus. Täpsemalt leidis riskihindamise komitee, et kui väljajätmise põhjenduseks on vaja teha rühma 4 ja 5 kohaseid katseid, tuleks need katsed teha ja läbida kolmes asjakohases keskkonnakomponendis, mitte üksnes kõige asjakohasemas keskkonnakomponendis, nagu on soovitatud XV lisa toimikus.

| (30) | Seoses sünteetilistel spordipindadel kasutuseks mõeldud täitematerjali turulelaskmisega ning võttes arvesse heitevähendamise, praktilisuse ja täidetavuse kaalutlusi, väljendas riskihindamise komitee selget eelistust keelustada turulelaskmine pärast üleminekuperioodi riskijuhtimismeetmete rakendamisest sõltuva keelust tehtava erandi asemel. Peamine põhjus, miks riskihindamise komitee seda eelistas, oli see, et tehismuruga spordipindadel kasutatav täitematerjal omab suurimat osakaalu mikroplasti sisaldavates toodetes ning see on tahtlikult lisatud sünteetiliste polümeeride mikroosakeste suurim keskkonnaheite allikas Euroopa tasandil. Riskihindamise komitee väljendas muret ka kavandatud riskijuhtimismeetmete tulemuslikkuse pärast, eelkõige seoses olemasolevate spordipindade ja väiksemate osakestega. Komitee märkis samuti, et ta ei toeta nimetatud aastast piirmäära 7 g/m2 mis tahes vastuvõetava künnisena, kuna see iseenesest toob endiselt kaasa jätkuva olulise keskkonda sattumise. |
| --- | --- |

(30)

Seoses sünteetilistel spordipindadel kasutuseks mõeldud täitematerjali turulelaskmisega ning võttes arvesse heitevähendamise, praktilisuse ja täidetavuse kaalutlusi, väljendas riskihindamise komitee selget eelistust keelustada turulelaskmine pärast üleminekuperioodi riskijuhtimismeetmete rakendamisest sõltuva keelust tehtava erandi asemel. Peamine põhjus, miks riskihindamise komitee seda eelistas, oli see, et tehismuruga spordipindadel kasutatav täitematerjal omab suurimat osakaalu mikroplasti sisaldavates toodetes ning see on tahtlikult lisatud sünteetiliste polümeeride mikroosakeste suurim keskkonnaheite allikas Euroopa tasandil. Riskihindamise komitee väljendas muret ka kavandatud riskijuhtimismeetmete tulemuslikkuse pärast, eelkõige seoses olemasolevate spordipindade ja väiksemate osakestega. Komitee märkis samuti, et ta ei toeta nimetatud aastast piirmäära 7 g/m2 mis tahes vastuvõetava künnisena, kuna see iseenesest toob endiselt kaasa jätkuva olulise keskkonda sattumise.

| (31) | 10. detsembril 2020 võttis ameti sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee (SEAC) vastu määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 71 lõike 1 kohase arvamuse, milles järeldas, et kavandatavad piirangud on asjakohane kogu liitu hõlmav meede kindlakstehtud ohtude kõrvaldamiseks, võttes arvesse selle sotsiaal-majanduslikku kasu ja kulu. |
| --- | --- |

(31)

10. detsembril 2020 võttis ameti sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee (SEAC) vastu määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 71 lõike 1 kohase arvamuse, milles järeldas, et kavandatavad piirangud on asjakohane kogu liitu hõlmav meede kindlakstehtud ohtude kõrvaldamiseks, võttes arvesse selle sotsiaal-majanduslikku kasu ja kulu.

| (32) | Võttes arvesse riskihindamise komitee arvamust, tegi sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee ettepaneku teha muudatused XV lisa toimikus kavandatud piirangutes ning leidis, et sünteetiliste polümeeride mikroosakeste määratlus peaks sisaldama mõõtmete alampiiri 1 nm. Selleks et kavandatud piiranguid oleks võimalik rakendada, nende täitmist tagada ja neid jälgida, tunnistas sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee siiski, et vähemalt ajutiselt on vaja kehtestada mõõtmete alampiir 0,1 μm (100 nm) sellisteks juhtudeks, kui analüütiliste meetodite või saatedokumentide abil ei ole võimalik kinnitada sünteetiliste polümeeride mikroosakeste sisaldust nimetatud mõõtmetest väiksemas suuruses, mistõttu ei saa piirangutega kehtestatud sisalduse piirnormi järgimist kontrollida. |
| --- | --- |

(32)

Võttes arvesse riskihindamise komitee arvamust, tegi sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee ettepaneku teha muudatused XV lisa toimikus kavandatud piirangutes ning leidis, et sünteetiliste polümeeride mikroosakeste määratlus peaks sisaldama mõõtmete alampiiri 1 nm. Selleks et kavandatud piiranguid oleks võimalik rakendada, nende täitmist tagada ja neid jälgida, tunnistas sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee siiski, et vähemalt ajutiselt on vaja kehtestada mõõtmete alampiir 0,1 μm (100 nm) sellisteks juhtudeks, kui analüütiliste meetodite või saatedokumentide abil ei ole võimalik kinnitada sünteetiliste polümeeride mikroosakeste sisaldust nimetatud mõõtmetest väiksemas suuruses, mistõttu ei saa piirangutega kehtestatud sisalduse piirnormi järgimist kontrollida.

| (33) | Lisaks looduslike, lagundatavate ja lahustuvate polümeeride väljajätmisele sünteetiliste polümeeride mikroosakeste määratlusest, nagu on soovitatud XV lisa toimikus, soovitas sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee jätta välja polümeerid, mis ei sisalda süsinikku oma keemilises struktuuris, kuna tema arvates ei ole praegused püsivuse tõendamise vahendid selliste polümeeride jaoks sobivad. Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee leidis siiski, et riskihindamise komitee peab sellise väljajätmise kinnitama. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks looduslike, lagundatavate ja lahustuvate polümeeride väljajätmisele sünteetiliste polümeeride mikroosakeste määratlusest, nagu on soovitatud XV lisa toimikus, soovitas sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee jätta välja polümeerid, mis ei sisalda süsinikku oma keemilises struktuuris, kuna tema arvates ei ole praegused püsivuse tõendamise vahendid selliste polümeeride jaoks sobivad. Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee leidis siiski, et riskihindamise komitee peab sellise väljajätmise kinnitama.

| (34) | Lõhnaainete kapseldamiseks kasutamise vallas ei õnnestunud sotsiaal-majandusliku analüüsi komiteel järeldusteni jõuda, kas kõige sobivam üleminekuperiood oleks viis või kaheksa aastat, ning komitee soovitas läbi vaadata vajaduse kehtestada üleminekuperioodi, mis on pikem kui viis aastat pärast piirangute kehtestamist, ning et selline läbivaatamine ei tohiks kaasa tuua tähtajatuid erandeid. |
| --- | --- |

(34)

Lõhnaainete kapseldamiseks kasutamise vallas ei õnnestunud sotsiaal-majandusliku analüüsi komiteel järeldusteni jõuda, kas kõige sobivam üleminekuperiood oleks viis või kaheksa aastat, ning komitee soovitas läbi vaadata vajaduse kehtestada üleminekuperioodi, mis on pikem kui viis aastat pärast piirangute kehtestamist, ning et selline läbivaatamine ei tohiks kaasa tuua tähtajatuid erandeid.

| (35) | Teatavate mittemahapestavate kosmeetikatoodete, st jumestus-, huule- ja küünetoodete puhul, kuna nende osakaal mikroplasti üldheites on väike ning kuna sünteetiliste polümeeride mikroosakeste keelustamine nendes toodetes võib avaldada suurt mõju kosmeetikatööstusele, kaalus sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee kahte lisameedet kui sobivat alternatiivi nende toodete turulelaskmise keelule pärast kuueaastast üleminekuperioodi, nagu on esitatud XV lisa toimikus – kas asjakohased kasutus- ja kõrvaldamisjuhised või üleminekuperiood, mis on pikem kui kuus aastat. Määramatus, mis on seotud tööstusele avalduva erineva mõjuga ja keskkonda sattumisega, ei võimaldanud sotsiaal-majandusliku analüüsi komiteel siiski järeldusteni jõuda, kas mõni neist võimalustest oleks asjakohasem kui keeld ja kuueaastane üleminekuperiood, nagu on kavandatud XV lisa toimikus. |
| --- | --- |

(35)

Teatavate mittemahapestavate kosmeetikatoodete, st jumestus-, huule- ja küünetoodete puhul, kuna nende osakaal mikroplasti üldheites on väike ning kuna sünteetiliste polümeeride mikroosakeste keelustamine nendes toodetes võib avaldada suurt mõju kosmeetikatööstusele, kaalus sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee kahte lisameedet kui sobivat alternatiivi nende toodete turulelaskmise keelule pärast kuueaastast üleminekuperioodi, nagu on esitatud XV lisa toimikus – kas asjakohased kasutus- ja kõrvaldamisjuhised või üleminekuperiood, mis on pikem kui kuus aastat. Määramatus, mis on seotud tööstusele avalduva erineva mõjuga ja keskkonda sattumisega, ei võimaldanud sotsiaal-majandusliku analüüsi komiteel siiski järeldusteni jõuda, kas mõni neist võimalustest oleks asjakohasem kui keeld ja kuueaastane üleminekuperiood, nagu on kavandatud XV lisa toimikus.

| (36) | Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee märkis, et riskijuhtimismeetmete rakendamine selleks, et vähendada sünteetilistel spordipindadel kasutamiseks ette nähtud graanulitest täitematerjali keskkonda sattumist, toob tõenäoliselt kaasa märkimisväärselt väiksema kulu kui nende asendamine alternatiividega. Siiski ei kõrvaldaks riskijuhtimismeetmed täielikult sellist heidet, mistõttu need oleksid pikemas perspektiivis vähem tulemuslikud kui keelu kehtestamine. Seda arvesse võttes järeldas sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee, et ühe variandi kasuks otsustamine saab põhineda üksnes poliitilistel prioriteetidel. |
| --- | --- |

(36)

Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee märkis, et riskijuhtimismeetmete rakendamine selleks, et vähendada sünteetilistel spordipindadel kasutamiseks ette nähtud graanulitest täitematerjali keskkonda sattumist, toob tõenäoliselt kaasa märkimisväärselt väiksema kulu kui nende asendamine alternatiividega. Siiski ei kõrvaldaks riskijuhtimismeetmed täielikult sellist heidet, mistõttu need oleksid pikemas perspektiivis vähem tulemuslikud kui keelu kehtestamine. Seda arvesse võttes järeldas sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee, et ühe variandi kasuks otsustamine saab põhineda üksnes poliitilistel prioriteetidel.

| (37) | Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee märkis, et sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamuse eelnõu kohta peetud konsulteerimiste käigus saadud teabest nähtub, et sünteetiliste polümeeride mikroosakeste määratluse alla kuuluvate plastgraanulite, plasthelveste ja plastipulbrite (edaspidi „plastgraanulid“) tarneahela teatavad osalejad võivad tõenäoliselt alustada oma kasutusaruandlust varem kui 36 kuu möödumisel, nagu on kavandatud XV lisa toimikus, tänu juba tehtud jõupingutustele rakendada vabatahtlikke tööstusalgatusi, nagu näiteks programm „Operation Clean Sweep“. |
| --- | --- |

(37)

Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee märkis, et sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamuse eelnõu kohta peetud konsulteerimiste käigus saadud teabest nähtub, et sünteetiliste polümeeride mikroosakeste määratluse alla kuuluvate plastgraanulite, plasthelveste ja plastipulbrite (edaspidi „plastgraanulid“) tarneahela teatavad osalejad võivad tõenäoliselt alustada oma kasutusaruandlust varem kui 36 kuu möödumisel, nagu on kavandatud XV lisa toimikus, tänu juba tehtud jõupingutustele rakendada vabatahtlikke tööstusalgatusi, nagu näiteks programm „Operation Clean Sweep“.

| (38) | Piirangute kehtestamise protsessi käigus konsulteeriti jõustamisalase teabe vahetamise foorumiga (edaspidi „foorum“) vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 77 lõike 4 punktile h ja selle soovitusi võeti arvesse. |
| --- | --- |

(38)

Piirangute kehtestamise protsessi käigus konsulteeriti jõustamisalase teabe vahetamise foorumiga (edaspidi „foorum“) vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 77 lõike 4 punktile h ja selle soovitusi võeti arvesse.

| (39) | Foorum leidis, et alla 0,1 μm suuruste sünteetiliste polümeeride mikroosakeste mõõtmine põhjustab tehnilisi raskusi ning märkis, et praegu on madalaim tehniliselt saavutatav piirväärtus ligikaudu 0,1 μm. Lisaks märkis foorum, et täitevasutused võivad tugineda dokumentaalsetele tõenditele, mis tõendavad, et aines või segus ei ole alla 5 mm suuruseid osakesi sisaldusega, mis ületab piirangutega kehtestatud piirväärtusi. Kahtluse korral saab dokumentaalseid tõendeid siiski kontrollida üksnes kehtiva füüsikalise või analüütilise meetodi abil või mõlemaga. Foorum soovitas seega lisada sünteetiliste polümeeride mikroosakeste määratlusse mõõtmete alampiiri. Juhul kui alampiiri määratlemist ei soovitata, tegi foorum ettepaneku kaaluda piirangute rakendamiseks ja nende täitmise tagamiseks ajutist lahendust, mis põhineb teostatavusel ja mis on kooskõlas praegu kättesaadavate analüütiliste meetoditega. Lisaks soovitas foorum määratluse pärast piirangute jõustumist läbi vaadata, et võtta arvesse teaduse ja tehnoloogia uusimat arengut. |
| --- | --- |

(39)

Foorum leidis, et alla 0,1 μm suuruste sünteetiliste polümeeride mikroosakeste mõõtmine põhjustab tehnilisi raskusi ning märkis, et praegu on madalaim tehniliselt saavutatav piirväärtus ligikaudu 0,1 μm. Lisaks märkis foorum, et täitevasutused võivad tugineda dokumentaalsetele tõenditele, mis tõendavad, et aines või segus ei ole alla 5 mm suuruseid osakesi sisaldusega, mis ületab piirangutega kehtestatud piirväärtusi. Kahtluse korral saab dokumentaalseid tõendeid siiski kontrollida üksnes kehtiva füüsikalise või analüütilise meetodi abil või mõlemaga. Foorum soovitas seega lisada sünteetiliste polümeeride mikroosakeste määratlusse mõõtmete alampiiri. Juhul kui alampiiri määratlemist ei soovitata, tegi foorum ettepaneku kaaluda piirangute rakendamiseks ja nende täitmise tagamiseks ajutist lahendust, mis põhineb teostatavusel ja mis on kooskõlas praegu kättesaadavate analüütiliste meetoditega. Lisaks soovitas foorum määratluse pärast piirangute jõustumist läbi vaadata, et võtta arvesse teaduse ja tehnoloogia uusimat arengut.

| (40) | 23. veebruaril 2021 esitas amet riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamused (23) komisjonile. |
| --- | --- |

(40)

23. veebruaril 2021 esitas amet riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamused (23) komisjonile.

| (41) | 22. aprillil 2021 esitas amet komisjonile riskihindamise komitee täiendava arvamuse (24). Eelkõige oli komisjon palunud riskihindamise komiteel kaaluda järgmist: i) tehismaterjalist spordipindade täitematerjali piiramise võimalused, pidades silmas hiljuti avaldatud Euroopa Standardikomitee tehnilist aruannet TR17519 „Spordipinnad. Tehismuruga spordirajatised. Suunised selle kohta, kuidas minimeerida täitematerjali keskkonda sattumist“ ning ii) ilma süsinikuaatomiteta polümeeride väljajätmine, mille kohta tegi ettepaneku sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee. Riskihindamise komitee kordas selget eelistust keelustada tehismuruga spordipindadel kasutamiseks mõeldud täitematerjalide turulelaskmine. Seoses erandiga polümeeridele, mille struktuuris puuduvad süsinikuaatomid, märkis riskihindamise komitee, et asjakohaste ökotoksilisuse andmete puudumise tõttu ei ole võimalik järeldada, et sellised osakeste kujul olevad polümeerid ei kujutaks endast samasugust ohtu kui osakesed, mis pärinevad polümeeridest, mille struktuuris on süsinikuaatomid. |
| --- | --- |

(41)

22. aprillil 2021 esitas amet komisjonile riskihindamise komitee täiendava arvamuse (24). Eelkõige oli komisjon palunud riskihindamise komiteel kaaluda järgmist: i) tehismaterjalist spordipindade täitematerjali piiramise võimalused, pidades silmas hiljuti avaldatud Euroopa Standardikomitee tehnilist aruannet TR17519 „Spordipinnad. Tehismuruga spordirajatised. Suunised selle kohta, kuidas minimeerida täitematerjali keskkonda sattumist“ ning ii) ilma süsinikuaatomiteta polümeeride väljajätmine, mille kohta tegi ettepaneku sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee. Riskihindamise komitee kordas selget eelistust keelustada tehismuruga spordipindadel kasutamiseks mõeldud täitematerjalide turulelaskmine. Seoses erandiga polümeeridele, mille struktuuris puuduvad süsinikuaatomid, märkis riskihindamise komitee, et asjakohaste ökotoksilisuse andmete puudumise tõttu ei ole võimalik järeldada, et sellised osakeste kujul olevad polümeerid ei kujutaks endast samasugust ohtu kui osakesed, mis pärinevad polümeeridest, mille struktuuris on süsinikuaatomid.

| (42) | Võttes arvesse XV lisa toimikut, riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamusi, sotsiaal-majanduslikku mõju ning alternatiivide kättesaadavust, leiab komisjon, et sünteetiliste polümeeride mikroosakeste eraldiseisvast kasutusest või sellest, kui need on toodetesse tahtlikult lisatud, tekib märkimisväärne mikroplastireostus. See reostus kujutab endast lubamatut ohtu keskkonnale ja sellega tuleb tegeleda kogu liidu tasandil. Kindlaks on tehtud, et mikroplastireostus on äärmiselt püsiv, seda on eraldumise korral praktiliselt võimatu keskkonnast eemaldada ja et see koguneb keskkonda järk-järgult. Selleks et heidet põhjendamatu viivituseta vähendada, on seetõttu vaja kehtestada piirangud sünteetiliste polümeeride mikroosakeste laskmisele turule eraldi või segudes, millesse need on tahtlikult lisatud, et saada mingi soovitud omadus, näiteks värvus, tekstuur, maht, veeimavus, voolavus või kuumakindlus. Olenevalt eeldatavast sotsiaal-majanduslikust mõjust ja alternatiivide kättesaadavusest tehakse ettepanek valitud tooterühmadele kehtivate konkreetsete üleminekuperioodide ja erandite kohta. |
| --- | --- |

(42)

Võttes arvesse XV lisa toimikut, riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamusi, sotsiaal-majanduslikku mõju ning alternatiivide kättesaadavust, leiab komisjon, et sünteetiliste polümeeride mikroosakeste eraldiseisvast kasutusest või sellest, kui need on toodetesse tahtlikult lisatud, tekib märkimisväärne mikroplastireostus. See reostus kujutab endast lubamatut ohtu keskkonnale ja sellega tuleb tegeleda kogu liidu tasandil. Kindlaks on tehtud, et mikroplastireostus on äärmiselt püsiv, seda on eraldumise korral praktiliselt võimatu keskkonnast eemaldada ja et see koguneb keskkonda järk-järgult. Selleks et heidet põhjendamatu viivituseta vähendada, on seetõttu vaja kehtestada piirangud sünteetiliste polümeeride mikroosakeste laskmisele turule eraldi või segudes, millesse need on tahtlikult lisatud, et saada mingi soovitud omadus, näiteks värvus, tekstuur, maht, veeimavus, voolavus või kuumakindlus. Olenevalt eeldatavast sotsiaal-majanduslikust mõjust ja alternatiivide kättesaadavusest tehakse ettepanek valitud tooterühmadele kehtivate konkreetsete üleminekuperioodide ja erandite kohta.

| (43) | Paljude piirangute kohaldamisalasse kuuluvate polümeeride puhul on olemas tõendid ohtude kohta. Muude polümeeride puhul, mille kohta on vähem andmeid, võib siiski teha järeldusi nendest tulenevate ohtude kohta, tuginedes objektiivsetele kriteeriumidele, mis käsitlevad neid polümeere sisaldavaid või nendega kaetud mikroosakesi. Komisjon leiab, et nende piirangutega peaks olema hõlmatud selliste polümeeride rühmad, mis on ühesuguste asjakohaste füüsikaliste ja keemiliste omadustega ning ühesuguse asjakohase osakeste suuruse ja püsivusega keskkonnas. See võimaldab objektiivselt kindlaks määrata kõnealuste piirangute kohaldamisalasse kuuluvad ained. |
| --- | --- |

(43)

Paljude piirangute kohaldamisalasse kuuluvate polümeeride puhul on olemas tõendid ohtude kohta. Muude polümeeride puhul, mille kohta on vähem andmeid, võib siiski teha järeldusi nendest tulenevate ohtude kohta, tuginedes objektiivsetele kriteeriumidele, mis käsitlevad neid polümeere sisaldavaid või nendega kaetud mikroosakesi. Komisjon leiab, et nende piirangutega peaks olema hõlmatud selliste polümeeride rühmad, mis on ühesuguste asjakohaste füüsikaliste ja keemiliste omadustega ning ühesuguse asjakohase osakeste suuruse ja püsivusega keskkonnas. See võimaldab objektiivselt kindlaks määrata kõnealuste piirangute kohaldamisalasse kuuluvad ained.

| (44) | Komisjon peab asjakohaseks jätta sünteetiliste polümeeride mikroosakeste määratlusest välja looduslikud, lagundatavad ja lahustuvad polümeerid, kuna need ei suurenda ohtu. Lisaks peab komisjon põhjendatuks jätta piirangute kohaldamisalast välja polümeerid, mille struktuuris puuduvad süsinikuaatomid, kuna ei ole asjakohaseid ökotoksilisuse andmeid selle kohta, kas sellised osakeste kujul olevad polümeerid kujutavad endast samasugust ohtu kui osakesed, mis pärinevad polümeeridest, mille struktuuris on süsinikuaatomid. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon peab asjakohaseks jätta sünteetiliste polümeeride mikroosakeste määratlusest välja looduslikud, lagundatavad ja lahustuvad polümeerid, kuna need ei suurenda ohtu. Lisaks peab komisjon põhjendatuks jätta piirangute kohaldamisalast välja polümeerid, mille struktuuris puuduvad süsinikuaatomid, kuna ei ole asjakohaseid ökotoksilisuse andmeid selle kohta, kas sellised osakeste kujul olevad polümeerid kujutavad endast samasugust ohtu kui osakesed, mis pärinevad polümeeridest, mille struktuuris on süsinikuaatomid.

| (45) | Komisjon leiab, et sünteetiliste polümeeride mikroosakesed, mille kõik mõõtmed on alla 0,1 μm, kujutavad keskkonnale samaväärset või potentsiaalselt suuremat ohtu kui osakesed, mille kõik mõõtmed on vahemikus 0,1 μm ja 5 mm. Sünteetiliste polümeeride mikroosakeste määratlus peaks seega hõlmama polümeere, mis sisalduvad osakestes või katavad osakesi, mille kõik mõõtmed on väiksemad kui 5 mm, ja kiudjaid osakesi, mille pikkus on alla 15 mm. Komisjon nõustub siiski foorumi ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komiteega, et mis tahes mõõtmetes alla 0,1 μm suuruste või 0,3 μm pikkuste vastavate osakeste kindlaksmääramine ja kvantifitseerimine põhjustab praegu analüütilisi piiranguid, sest osakesed on liiga väikesed. Õiguskindluse tagamiseks tuleks juhul, kui olemasolevad analüütilised meetodid või toote saatedokumendid ei võimalda kindlaks määrata sünteetiliste polümeeride mikroosakeste sisaldust tootes, kehtestada piirangute täitmise tagamise eesmärgil mikroosakeste mõõtmete alampiiriks vastavalt 0,1 μm mis tahes mõõtmele või 0,3 μm pikkusele. Seda piirväärtust ei tohiks enam kohaldada niipea, kui on olemas uued või täiustatud meetodid, mis võimaldavad kindlaks määrata ja kvantifitseerida sünteetiliste polümeeride mikroosakesi, mille mis tahes mõõde on alla 0,1 μm või pikkus alla 0,3 μm. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon leiab, et sünteetiliste polümeeride mikroosakesed, mille kõik mõõtmed on alla 0,1 μm, kujutavad keskkonnale samaväärset või potentsiaalselt suuremat ohtu kui osakesed, mille kõik mõõtmed on vahemikus 0,1 μm ja 5 mm. Sünteetiliste polümeeride mikroosakeste määratlus peaks seega hõlmama polümeere, mis sisalduvad osakestes või katavad osakesi, mille kõik mõõtmed on väiksemad kui 5 mm, ja kiudjaid osakesi, mille pikkus on alla 15 mm. Komisjon nõustub siiski foorumi ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komiteega, et mis tahes mõõtmetes alla 0,1 μm suuruste või 0,3 μm pikkuste vastavate osakeste kindlaksmääramine ja kvantifitseerimine põhjustab praegu analüütilisi piiranguid, sest osakesed on liiga väikesed. Õiguskindluse tagamiseks tuleks juhul, kui olemasolevad analüütilised meetodid või toote saatedokumendid ei võimalda kindlaks määrata sünteetiliste polümeeride mikroosakeste sisaldust tootes, kehtestada piirangute täitmise tagamise eesmärgil mikroosakeste mõõtmete alampiiriks vastavalt 0,1 μm mis tahes mõõtmele või 0,3 μm pikkusele. Seda piirväärtust ei tohiks enam kohaldada niipea, kui on olemas uued või täiustatud meetodid, mis võimaldavad kindlaks määrata ja kvantifitseerida sünteetiliste polümeeride mikroosakesi, mille mis tahes mõõde on alla 0,1 μm või pikkus alla 0,3 μm.

| (46) | Komisjon nõustub riskihindamise komiteega, et piirangute kohaldamisalast tuleks välja jätta üksnes polümeerid, mis on lagundatavad mitmes keskkonnakomponendis. Üldiselt ollakse seisukohal, et rühma 1–3 kuuluva mis tahes sõelkatsemeetodi positiivne tulemus võimaldab lagunduvust prognoosida kõigis keskkonnakomponentides. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et mis tahes sellise katsemeetodi läbimine on piisav, et tõendada lagunduvust kõnealuste piirangute kohaldamisel. Teiselt poolt ei ole teada, kas polümeer, mis läbib edukalt ühes keskkonnakomponendis rühma 4 või 5 katse, on samasuguse lagundatavusega teises keskkonnaosas. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et rühma 4 või 5 katsemeetodite kasutamise korral peab polümeer need katsed edukalt läbima kolmes keskkonnakomponendis, et see piirangute kohaldamisalast välja jätta. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon nõustub riskihindamise komiteega, et piirangute kohaldamisalast tuleks välja jätta üksnes polümeerid, mis on lagundatavad mitmes keskkonnakomponendis. Üldiselt ollakse seisukohal, et rühma 1–3 kuuluva mis tahes sõelkatsemeetodi positiivne tulemus võimaldab lagunduvust prognoosida kõigis keskkonnakomponentides. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et mis tahes sellise katsemeetodi läbimine on piisav, et tõendada lagunduvust kõnealuste piirangute kohaldamisel. Teiselt poolt ei ole teada, kas polümeer, mis läbib edukalt ühes keskkonnakomponendis rühma 4 või 5 katse, on samasuguse lagundatavusega teises keskkonnaosas. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et rühma 4 või 5 katsemeetodite kasutamise korral peab polümeer need katsed edukalt läbima kolmes keskkonnakomponendis, et see piirangute kohaldamisalast välja jätta.

| (47) | Selleks et võtta arvesse teaduse arengut polümeeride lagunduvuse ja lahustuvuse vallas, sealhulgas uusi katsemeetodeid, mis on spetsiaalselt välja töötatud sünteetiliste polümeeride mikroosakeste lagunduvuse või lahustuvuse hindamiseks, võib osutuda vajalikuks läbi vaadata standardsed katsemeetodid ja nõuetekohasuse kriteeriumid, mida kasutatakse lagunduvuse või lahustuvuse tõendamiseks. |
| --- | --- |

(47)

Selleks et võtta arvesse teaduse arengut polümeeride lagunduvuse ja lahustuvuse vallas, sealhulgas uusi katsemeetodeid, mis on spetsiaalselt välja töötatud sünteetiliste polümeeride mikroosakeste lagunduvuse või lahustuvuse hindamiseks, võib osutuda vajalikuks läbi vaadata standardsed katsemeetodid ja nõuetekohasuse kriteeriumid, mida kasutatakse lagunduvuse või lahustuvuse tõendamiseks.

| (48) | Sünteetiliste polümeeride mikroosakesed, mida kasutatakse põllumajandusliku ja aiandusliku otstarbega toodetes, näiteks väetiste või taimekaitsevahendite keskkonda sattumise või väetiste ja pinnase vahelise veevoolu kontrollimiseks, vähendavad pinnase ja taimede puhul kasutatavate toimeainete hulka ning piiravad kasutaja kokkupuudet selliste potentsiaalselt toksiliste toodete ja nende keskkonnamõjuga. On vaja hõlbustada selliste keskkonnakestlike alternatiivide väljatöötamist, mis võimaldaksid need kasulikud kasutusviisid muuta mikroplastivabaks ja jääda neil turule. Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee leidis, et põllumajandusliku ja aiandusliku otstarbega toodete jaoks kavandatud meetmed on asjakohased üksnes juhul, kui keskpikas perspektiivis muutuvad kättesaadavaks vähemalt sarnase toimega lagundatavad alternatiivid. Pealegi on määruses (EL) 2019/1009 juba sätestatud üldpõhimõtted, mille alusel hinnata, kas ELi väetisetoodetes kasutatud polümeerid on lagundatavad. Seda arvesse võttes peab komisjon põhjendatuks kehtestada eritingimused ja nõuetekohasuse kriteeriumid polümeeride lagunduvuse katsetamiseks muude põllumajandusliku ja aiandusliku otstarbega toodete puhul kui ELi väetisetooted, näiteks väetisetooted, millel ei ole turul kättesaadavaks tegemisel CE-märgist, selleks et tagada kooskõla määruses (EL) 2019/1009 sätestatud katsetingimustega ja hõlbustada alternatiivide väljatöötamist. |
| --- | --- |

(48)

Sünteetiliste polümeeride mikroosakesed, mida kasutatakse põllumajandusliku ja aiandusliku otstarbega toodetes, näiteks väetiste või taimekaitsevahendite keskkonda sattumise või väetiste ja pinnase vahelise veevoolu kontrollimiseks, vähendavad pinnase ja taimede puhul kasutatavate toimeainete hulka ning piiravad kasutaja kokkupuudet selliste potentsiaalselt toksiliste toodete ja nende keskkonnamõjuga. On vaja hõlbustada selliste keskkonnakestlike alternatiivide väljatöötamist, mis võimaldaksid need kasulikud kasutusviisid muuta mikroplastivabaks ja jääda neil turule. Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee leidis, et põllumajandusliku ja aiandusliku otstarbega toodete jaoks kavandatud meetmed on asjakohased üksnes juhul, kui keskpikas perspektiivis muutuvad kättesaadavaks vähemalt sarnase toimega lagundatavad alternatiivid. Pealegi on määruses (EL) 2019/1009 juba sätestatud üldpõhimõtted, mille alusel hinnata, kas ELi väetisetoodetes kasutatud polümeerid on lagundatavad. Seda arvesse võttes peab komisjon põhjendatuks kehtestada eritingimused ja nõuetekohasuse kriteeriumid polümeeride lagunduvuse katsetamiseks muude põllumajandusliku ja aiandusliku otstarbega toodete puhul kui ELi väetisetooted, näiteks väetisetooted, millel ei ole turul kättesaadavaks tegemisel CE-märgist, selleks et tagada kooskõla määruses (EL) 2019/1009 sätestatud katsetingimustega ja hõlbustada alternatiivide väljatöötamist.

| (49) | Komisjon on seisukohal, et XV lisa toimikus esitatud riskijuhtimismeetmed, mida on muutnud riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee, on kindlakstehtud ohtude käsitlemisel asjakohased. Komisjon on siiski seisukohal, et otsus selle kohta, millised neist riskijuhtimismeetmetest on kõige asjakohasemad, et käsitleda kindlakstehtud ohte, võttes arvesse meetmete sotsiaal-majanduslikku mõju, sealhulgas konkreetsete erandite ja üleminekuperioodide arvessevõtmine, tuleks teha eri kasutusviiside kohta iga juhtumi puhul eraldi. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon on seisukohal, et XV lisa toimikus esitatud riskijuhtimismeetmed, mida on muutnud riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee, on kindlakstehtud ohtude käsitlemisel asjakohased. Komisjon on siiski seisukohal, et otsus selle kohta, millised neist riskijuhtimismeetmetest on kõige asjakohasemad, et käsitleda kindlakstehtud ohte, võttes arvesse meetmete sotsiaal-majanduslikku mõju, sealhulgas konkreetsete erandite ja üleminekuperioodide arvessevõtmine, tuleks teha eri kasutusviiside kohta iga juhtumi puhul eraldi.

| (50) | Reoveesetet ja komposti ei ole vaja sõnaselgelt kohaldamisalast välja jätta, nagu on soovitatud XV lisa toimikus ning riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamustes, kuna nendesse toodetesse ei ole tahtlikult lisatud sünteetiliste polümeeride mikroosakesi ja need ei kuulu seetõttu käesoleva määruse kohaldamisalasse. Küll aga tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (25) kohaldamisalasse kuuluv toit ja sööt topeltreguleerimise vältimiseks kohaldamisalast välja jätta. |
| --- | --- |

(50)

Reoveesetet ja komposti ei ole vaja sõnaselgelt kohaldamisalast välja jätta, nagu on soovitatud XV lisa toimikus ning riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamustes, kuna nendesse toodetesse ei ole tahtlikult lisatud sünteetiliste polümeeride mikroosakesi ja need ei kuulu seetõttu käesoleva määruse kohaldamisalasse. Küll aga tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (25) kohaldamisalasse kuuluv toit ja sööt topeltreguleerimise vältimiseks kohaldamisalast välja jätta.

| (51) | Lõhnaainete kapseldamise puhul leiab komisjon, et kuus aastat on kõige sobivam üleminekuperiood, sest see annab tööstusele piisavalt aega ümber kujundada kõik tooted, mille puhul praegu puuduvad alternatiivid. |
| --- | --- |

(51)

Lõhnaainete kapseldamise puhul leiab komisjon, et kuus aastat on kõige sobivam üleminekuperiood, sest see annab tööstusele piisavalt aega ümber kujundada kõik tooted, mille puhul praegu puuduvad alternatiivid.

| (52) | Kavandatud piirangute kehtestamise tõttu on jumestus-, huule- ja küünetoodete puhul eeldatavad ümberkujundamiskulud suuremad kui muude mittemahapestavate kosmeetikatoodete puhul. Võttes arvesse ka jumestus-, huule- ja küünetoodete suhteliselt väiksemat osakaalu üldheites, leiab komisjon, et selliste toodete turulelaskmise keelu puhul on 12-aastane üleminekuperiood põhjendatud, et tagada piisav aeg sobivate alternatiivide väljatöötamiseks ja tööstusele kaasneva kulu piiramiseks. Selleks et soodustada aga sünteetiliste polümeeride mikroosakeste asendamist jumestus-, huule- ja küünetoodetes enne üleminekuperioodi lõppu, peaksid kõik sünteetiliste polümeeride mikroosakesi endiselt sisaldavad turulelastavad jumestus-, huule- ja küünetooted omama märget, millega teavitatakse tarbijaid sellest asjaolust alates 17. oktoobrist 2031. Et vältida tarnijate tarbetut koormust ja toodete tagasinõudmist, ei tohiks tarnijatelt teatava lisaperioodi jooksul nõuda eespool nimetatud märke esitamist toodete kohta, mis on juba turule lastud enne 17. oktoobrit 2031. |
| --- | --- |

(52)

Kavandatud piirangute kehtestamise tõttu on jumestus-, huule- ja küünetoodete puhul eeldatavad ümberkujundamiskulud suuremad kui muude mittemahapestavate kosmeetikatoodete puhul. Võttes arvesse ka jumestus-, huule- ja küünetoodete suhteliselt väiksemat osakaalu üldheites, leiab komisjon, et selliste toodete turulelaskmise keelu puhul on 12-aastane üleminekuperiood põhjendatud, et tagada piisav aeg sobivate alternatiivide väljatöötamiseks ja tööstusele kaasneva kulu piiramiseks. Selleks et soodustada aga sünteetiliste polümeeride mikroosakeste asendamist jumestus-, huule- ja küünetoodetes enne üleminekuperioodi lõppu, peaksid kõik sünteetiliste polümeeride mikroosakesi endiselt sisaldavad turulelastavad jumestus-, huule- ja küünetooted omama märget, millega teavitatakse tarbijaid sellest asjaolust alates 17. oktoobrist 2031. Et vältida tarnijate tarbetut koormust ja toodete tagasinõudmist, ei tohiks tarnijatelt teatava lisaperioodi jooksul nõuda eespool nimetatud märke esitamist toodete kohta, mis on juba turule lastud enne 17. oktoobrit 2031.

| (53) | Graanulitest täitematerjali puhul, mis on mõeldud kasutamiseks sünteetilistel spordipindadel, on komisjon seisukohal, et turulelaskmise keelu üleminekuperioodi pikendamine kaheksa aastani on põhjendatud tagamaks, et suurem hulk olemasolevaid sünteetilisi spordipindu, kus seda toodet on kasutatud, saavutaks enne oma loomuliku kasutuskestuse lõpu, kui need tuleb välja vahetada. |
| --- | --- |

(53)

Graanulitest täitematerjali puhul, mis on mõeldud kasutamiseks sünteetilistel spordipindadel, on komisjon seisukohal, et turulelaskmise keelu üleminekuperioodi pikendamine kaheksa aastani on põhjendatud tagamaks, et suurem hulk olemasolevaid sünteetilisi spordipindu, kus seda toodet on kasutatud, saavutaks enne oma loomuliku kasutuskestuse lõpu, kui need tuleb välja vahetada.

| (54) | Seoses riskijuhtimismeetmega, millega nõutakse kasutus- ja kõrvaldamisjuhiste esitamist, on põhjendatud kehtestada sünteetiliste polümeeride mikroosakesi sisaldavate in vitro diagnostika seadmete tarnijatele pikem üleminekuperiood kui 24 kuud, et võimaldada selliste mikroosakeste asjakohast kõrvaldamist käsitleva teabe edastamist tarneahelale ning toote infolehe või pakendi muutmise korral piisavalt aega, et saada vajaduse korral vajalik regulatiivne heakskiit. Peale selle leiab komisjon, et arvesse tuleks võtta uusimat tehnoloogiaarengut elektroonilise märgistamise valdkonnas ja mobiilsete elektroonikaseadmete laialdast kasutust. Seetõttu peaks piirangud võimaldama teabe andmise lisameetodina digijuurdepääsu elektroonilises vormis kasutus- ja kõrvaldamisjuhistele. |
| --- | --- |

(54)

Seoses riskijuhtimismeetmega, millega nõutakse kasutus- ja kõrvaldamisjuhiste esitamist, on põhjendatud kehtestada sünteetiliste polümeeride mikroosakesi sisaldavate in vitro diagnostika seadmete tarnijatele pikem üleminekuperiood kui 24 kuud, et võimaldada selliste mikroosakeste asjakohast kõrvaldamist käsitleva teabe edastamist tarneahelale ning toote infolehe või pakendi muutmise korral piisavalt aega, et saada vajaduse korral vajalik regulatiivne heakskiit. Peale selle leiab komisjon, et arvesse tuleks võtta uusimat tehnoloogiaarengut elektroonilise märgistamise valdkonnas ja mobiilsete elektroonikaseadmete laialdast kasutust. Seetõttu peaks piirangud võimaldama teabe andmise lisameetodina digijuurdepääsu elektroonilises vormis kasutus- ja kõrvaldamisjuhistele.

| (55) | Direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EL) 2019/6 kohaselt tuleb inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite vastavad kasutus- ja kõrvaldamisjuhised lisada ravimi pakendile või pakendi infolehele. Seetõttu ei pea komisjon vajalikuks kehtestada lisakohustusi inimtervishoius või veterinaarias kasutatavate ravimite kasutus- ja kõrvaldamisjuhiste kohta. |
| --- | --- |

(55)

Direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EL) 2019/6 kohaselt tuleb inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite vastavad kasutus- ja kõrvaldamisjuhised lisada ravimi pakendile või pakendi infolehele. Seetõttu ei pea komisjon vajalikuks kehtestada lisakohustusi inimtervishoius või veterinaarias kasutatavate ravimite kasutus- ja kõrvaldamisjuhiste kohta.

| (56) | Seoses XV lisa toimikus esitatud aruandlusnõuetega, mille kohta riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee on esitanud muudatusettepanekud, leiab komisjon, et need aitavad jälgida kasutus- ja kõrvaldamisjuhiste tulemuslikkust ning parandavad turulelaskmise keelust vabastatud kasutusaladega seotud riskijuhtimise tõendusbaasi. Peale selle leiab komisjon, et ametile esitatavasse teabesse on vaja lisada viide kohaldatavatele eranditele, et hõlbustada täitmise tagamist ilma tööstusele lisakoormust panemata. Lisaks tuleks tootjatelt ja tööstuslikelt allkasutajatelt nõuda oma heite hindamist ja sellekohast aruandlust. Selleks et tagada tarneahelas tekkiva kogu heite seire ja aruandlus, ilma et see põhjustaks liigset koormust lõppkasutajatele, peavad selliste sünteetiliste polümeeride mikroosakesi sisaldavate toodete tarnijad, kes lasevad neid tooteid esimest korda kutseliste kasutajate ja üldsuse jaoks turule, hindama lisaks oma heitele ka järgnevate etappide heidet alates toote turulelaskmise hetkest kuni selle lõppkasutusejärgse kõrvaldamiseni ning teatama ametile koguheite. Selleks et tagada esitatud teabe optimaalne kasutamine ja hõlbustada täitmise tagamist, tuleks selline teave teha liikmesriikidele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(56)

Seoses XV lisa toimikus esitatud aruandlusnõuetega, mille kohta riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee on esitanud muudatusettepanekud, leiab komisjon, et need aitavad jälgida kasutus- ja kõrvaldamisjuhiste tulemuslikkust ning parandavad turulelaskmise keelust vabastatud kasutusaladega seotud riskijuhtimise tõendusbaasi. Peale selle leiab komisjon, et ametile esitatavasse teabesse on vaja lisada viide kohaldatavatele eranditele, et hõlbustada täitmise tagamist ilma tööstusele lisakoormust panemata. Lisaks tuleks tootjatelt ja tööstuslikelt allkasutajatelt nõuda oma heite hindamist ja sellekohast aruandlust. Selleks et tagada tarneahelas tekkiva kogu heite seire ja aruandlus, ilma et see põhjustaks liigset koormust lõppkasutajatele, peavad selliste sünteetiliste polümeeride mikroosakesi sisaldavate toodete tarnijad, kes lasevad neid tooteid esimest korda kutseliste kasutajate ja üldsuse jaoks turule, hindama lisaks oma heitele ka järgnevate etappide heidet alates toote turulelaskmise hetkest kuni selle lõppkasutusejärgse kõrvaldamiseni ning teatama ametile koguheite. Selleks et tagada esitatud teabe optimaalne kasutamine ja hõlbustada täitmise tagamist, tuleks selline teave teha liikmesriikidele kättesaadavaks.

| (57) | Plastgraanulite kadu on oluline tööstusest tulenev mikroplasti keskkonda sattumise allikas. Plastgraanulite tarneahelas juba luuakse vabatahtlikke algatusi, mis hõlmavad ka aruandlust, et vähendada graanulite kadu. Seda arvesse võttes peab komisjon kõnealuse sektori aruandlusnõuete jaoks põhjendatuks 24-kuulist üleminekuperioodi. |
| --- | --- |

(57)

Plastgraanulite kadu on oluline tööstusest tulenev mikroplasti keskkonda sattumise allikas. Plastgraanulite tarneahelas juba luuakse vabatahtlikke algatusi, mis hõlmavad ka aruandlust, et vähendada graanulite kadu. Seda arvesse võttes peab komisjon kõnealuse sektori aruandlusnõuete jaoks põhjendatuks 24-kuulist üleminekuperioodi.

| (58) | Topeltaruandluse vältimiseks peaks juhul, kui tarneahelas on enam kui üks osaleja, kes laseb turule samasugust sünteetiliste polümeeride mikroosakesi sisaldavat toodet, esitama ametile nõutava teabe üksnes selle tarneahela esimene osaleja. |
| --- | --- |

(58)

Topeltaruandluse vältimiseks peaks juhul, kui tarneahelas on enam kui üks osaleja, kes laseb turule samasugust sünteetiliste polümeeride mikroosakesi sisaldavat toodet, esitama ametile nõutava teabe üksnes selle tarneahela esimene osaleja.

| (59) | Selleks et hõlbustada nende piirangute täitmise tagamist, peaksid sünteetiliste polümeeride mikroosakesi sisaldavate toodete tootjad, importijad ja tööstuslikud allkasutajad esitama pädevatele asutustele nende nõudmise korral konkreetse teabe, mis võimaldab üheselt kindlaks määrata nende toodetes sisalduvad polümeerid, mis kuuluvad kõnealuste piirangute kohaldamisalasse, ja selliste polümeeride funktsiooni toodetes. Peale selle peaksid tootjad, importijad ja tööstuslikud allkasutajad, kes väidavad, et teatavad nende toodetes sisalduvad polümeerid on lagunduvuse või lahustuvuse tõttu sünteetiliste polümeeride mikroosakeste määratlusest välja jäetud, esitama pädevatele asutustele nende nõudmise korral teabe, mis tõendab neid omadusi. Tööstuslikud allkasutajad, kel puudub nõutav teave, peaksid seda esmalt taotlema oma tarnijatelt. Äriteabe konfidentsiaalsuse kaitsmiseks peaks tarnijatel, kes ei soovi taotletud teavet tööstuslike allkasutajatega jagada, olema lubatud esitada see otse seda taotlevale pädevale asutusele. |
| --- | --- |

(59)

Selleks et hõlbustada nende piirangute täitmise tagamist, peaksid sünteetiliste polümeeride mikroosakesi sisaldavate toodete tootjad, importijad ja tööstuslikud allkasutajad esitama pädevatele asutustele nende nõudmise korral konkreetse teabe, mis võimaldab üheselt kindlaks määrata nende toodetes sisalduvad polümeerid, mis kuuluvad kõnealuste piirangute kohaldamisalasse, ja selliste polümeeride funktsiooni toodetes. Peale selle peaksid tootjad, importijad ja tööstuslikud allkasutajad, kes väidavad, et teatavad nende toodetes sisalduvad polümeerid on lagunduvuse või lahustuvuse tõttu sünteetiliste polümeeride mikroosakeste määratlusest välja jäetud, esitama pädevatele asutustele nende nõudmise korral teabe, mis tõendab neid omadusi. Tööstuslikud allkasutajad, kel puudub nõutav teave, peaksid seda esmalt taotlema oma tarnijatelt. Äriteabe konfidentsiaalsuse kaitsmiseks peaks tarnijatel, kes ei soovi taotletud teavet tööstuslike allkasutajatega jagada, olema lubatud esitada see otse seda taotlevale pädevale asutusele.

| (60) | Selleks et vältida toodete tarbetut tagasinõudmist ja vähendada jäätmeid, on vaja tagada, et selliseid sünteetiliste polümeeride mikroosakesi (kas eraldi või segudes), mis on turule lastud enne 17. oktoobrit 2023, võib jätkuvalt turule lasta. Seda eeskirja ei ole vaja rakendada sünteetiliste polümeeride mikroosakeste kasutusalade puhul, mille suhtes kehtivad üleminekuperioodid. |
| --- | --- |

(60)

Selleks et vältida toodete tarbetut tagasinõudmist ja vähendada jäätmeid, on vaja tagada, et selliseid sünteetiliste polümeeride mikroosakesi (kas eraldi või segudes), mis on turule lastud enne 17. oktoobrit 2023, võib jätkuvalt turule lasta. Seda eeskirja ei ole vaja rakendada sünteetiliste polümeeride mikroosakeste kasutusalade puhul, mille suhtes kehtivad üleminekuperioodid.

| (61) | Määrust (EÜ) nr 1907/2006 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(61)

Määrust (EÜ) nr 1907/2006 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (62) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(62)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. september 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10518-2016-INIT/et/pdf /.

2

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/24073/st_7348_2017_rev_1_en.pdf.

3

(4)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“ (COM(2018) 28 final).

4

(5)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019) 640 final).

5

(6)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020) 98 final).

6

(7)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Heas seisundis planeet kõigi jaoks. ELi tegevuskava „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas“
  “ (COM(2021) 400 final).

7

(8)  Euroopa Parlamendi 13. septembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb Euroopa strateegiat plasti kohta ringmajanduses (P8_TA(2018) 352).

8

(9)  Komisjoni 9. novembri 2017. aasta taotlus, milles palutakse Euroopa Kemikaaliametil koostada REACHi määruse XVII lisa nõuetele vastav piirangute kehtestamise ettepanek, https://echa.europa.eu/documents/10162/5c8be037-3f81-266a-d71b-1a67ec01cbf9.

9

(10)  XV lisa kohane piirangute aruanne, https://echa.europa.eu/documents/10162/05bd96e3-b969-0a7c-c6d0-441182893720, XV lisa kohase piirangute aruande lisa,

10

https://echa.europa.eu/documents/10162/db081bde-ea3e-ab53-3135-8aaffe66d0cb.

(11)  Euroopa Kemikaaliamet (2020), taustdokument: arvamus XV lisa aruande kohta, milles tehakse ettepanek piirangute kehtestamise kohta tahtlikult lisatud mikroplastile, https://echa.europa.eu/documents/10162/b56c6c7e-02fb-68a4-da69-0bcbd504212b.

11

(12)  Komisjoni 17. mai 2017. aasta otsus (EL) 2017/848, millega nähakse ette mereala hea keskkonnaseisundi kriteeriumid ja metoodikastandardid ning seire ja hindamise spetsifikatsioonid ja standardmeetodid ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/477/EL (ELT L 125, 18.5.2017, lk 43).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

13

(14)  Komisjoni 10. juuni 2022. aasta soovitus nanomaterjali määratluse kohta (C(2022) 3689) (ELT C 229, 14.6.2022, lk 1).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2019/6, mis käsitleb veterinaarravimeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/82/EÜ (ELT L 4, 7.1.2019, lk 43).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1009, millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2003/2003 (ELT L 170, 25.6.2019, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta (ELT L 354, 31.12.2008, lk 16).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (ELT L 117, 5.5.2017, lk 1).

21

(22)  https://echa.europa.eu/documents/10162/b4d383cd-24fc-82e9-cccf-6d9f66ee9089.

22

(23)  Riskihindamise komitee (RAC), sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee (SEAC) „Arvamus XV lisa toimiku kohta, milles tehakse ettepanek piirangute kehtestamise kohta tahtlikult lisatud mikroplastile“ (10. detsember 2020), https://echa.europa.eu/documents/10162/a513b793-dd84-d83a-9c06-e7a11580f366.

23

(24)  Riskihindamise komitee arvamus, mis on seotud REACHi määruse artikli 77 lõike 3 punkti c kohase Euroopa Kemikaaliameti tegevdirektori taotlusega koostada täiendav arvamus järgmise kohta: Euroopa Standardikomitee (CEN) tehniline aruanne 17519, milles käsitletakse tehismaterjalist spordiväljakute riskijuhtimise meetmeid, ja ESTC uuring, milles käsitletakse nende tulemuslikkust, ning kavandatud erand polümeeride jaoks, mille struktuuris puuduvad süsinikuaatomid, https://echa.europa.eu/documents/10162/17229/art77_3c_mpinfillandnewderogationforpolymers_opi_rac_en.pdf/b85be7e7-c0a8-649a-a0db-56e89e39b3d5?t=1619618145726.

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

25

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmine kanne:












  „78. | Sünteetiliste polümeeride mikroosakesed:
  tahked polümeerid, mis vastavad mõlemale järgmisele tingimusele:






  a) | sisalduvad osakestes ja moodustavad neist vähemalt 1 massiprotsenti või moodustavad osakestel pideva pinnakatte; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Lisatakse järgmine kanne:

„78.

Sünteetiliste polümeeride mikroosakesed:

tahked polümeerid, mis vastavad mõlemale järgmisele tingimusele:

a)

sisalduvad osakestes ja moodustavad neist vähemalt 1 massiprotsenti või moodustavad osakestel pideva pinnakatte;

| b) | vähemalt 1 massiprotsent punktis a osutatud osakestest vastab ühele järgmistest tingimustest:






  i) | kõik osakeste mõõtmed on kuni 5 mm; |
| --- | --- | --- |

b)

vähemalt 1 massiprotsent punktis a osutatud osakestest vastab ühele järgmistest tingimustest:

i)

kõik osakeste mõõtmed on kuni 5 mm;

| ii) | osakeste pikkus on kuni 15 mm ning nende pikkuse ja läbimõõdu suhe on suurem kui 3. |
| --- | --- |

ii)

osakeste pikkus on kuni 15 mm ning nende pikkuse ja läbimõõdu suhe on suurem kui 3.

See määratlus ei hõlma järgmisi polümeere:

| a) | polümeerid, mis on saadud loodusliku polümeerumisprotsessi tulemusel, olenemata protsessist, mille abil need on eraldatud, ja mis on keemiliselt modifitseerimata ained; |
| --- | --- |

a)

polümeerid, mis on saadud loodusliku polümeerumisprotsessi tulemusel, olenemata protsessist, mille abil need on eraldatud, ja mis on keemiliselt modifitseerimata ained;

| b) | polümeerid, mis on lagunevad, nagu on tõendatud kooskõlas 15. liitega; |
| --- | --- |

b)

polümeerid, mis on lagunevad, nagu on tõendatud kooskõlas 15. liitega;

| c) | polümeerid, mille lahustuvus on suurem kui 2 g/l, nagu on tõendatud kooskõlas 16. liitega; |
| --- | --- |

c)

polümeerid, mille lahustuvus on suurem kui 2 g/l, nagu on tõendatud kooskõlas 16. liitega;

| d) | polümeerid, mille keemiline struktuur ei sisalda süsinikuaatomeid. |
| --- | --- |

d)

polümeerid, mille keemiline struktuur ei sisalda süsinikuaatomeid.

| 1. | Ei ole lubatud lasta turule eraldi ainena või juhul, kui sünteetiliste polümeeride mikroosakesed on lisatud selleks, et saada mingi soovitud omadus, segudes, kus nende sisaldus segus on 0,01 massiprotsenti või rohkem. |
| --- | --- |

1.

Ei ole lubatud lasta turule eraldi ainena või juhul, kui sünteetiliste polümeeride mikroosakesed on lisatud selleks, et saada mingi soovitud omadus, segudes, kus nende sisaldus segus on 0,01 massiprotsenti või rohkem.

| 2. | Selles kandes kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „osake“ – väga väike selgete füüsiliste piiridega aineosa, mis ei ole üksik molekul; |
| --- | --- | --- |

2.

Selles kandes kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„osake“ – väga väike selgete füüsiliste piiridega aineosa, mis ei ole üksik molekul;

| b) | „tahke aine“ – aine või segu, mis ei ole vedelik ega gaas; |
| --- | --- |

b)

„tahke aine“ – aine või segu, mis ei ole vedelik ega gaas;

| c) | „gaas“ – aine või segu, mille aururõhk temperatuuril 50 °C on suurem kui 300 kPa (absoluutne) või mis on temperatuuri 20 °C ja standardrõhu 101,3 kPa juures täiesti gaasiline; |
| --- | --- |

c)

„gaas“ – aine või segu, mille aururõhk temperatuuril 50 °C on suurem kui 300 kPa (absoluutne) või mis on temperatuuri 20 °C ja standardrõhu 101,3 kPa juures täiesti gaasiline;

| d) | „vedelik“ – aine või segu, mis vastab mõnele järgmistest tingimustest:






  i) | aine või segu ei ole temperatuuril 50 °C suurema aururõhuga kui 300 kPa, ei ole temperatuuri 20 °C ja standardrõhu 101,3 kPa juures täiesti gaasiline ning selle sulamispunkt või esialgne sulamispunkt standardrõhul 101,3 kPa on kuni 20 °C; |
| --- | --- | --- |

d)

„vedelik“ – aine või segu, mis vastab mõnele järgmistest tingimustest:

i)

aine või segu ei ole temperatuuril 50 °C suurema aururõhuga kui 300 kPa, ei ole temperatuuri 20 °C ja standardrõhu 101,3 kPa juures täiesti gaasiline ning selle sulamispunkt või esialgne sulamispunkt standardrõhul 101,3 kPa on kuni 20 °C;

| ii) | aine või segu vastab kriteeriumidele, mida sisaldab USA materjalide katsetamise ühingu (American Society for Testing and Materials, ASTM) standardne katsemeetod D 4359-90, millega tehakse kindlaks, kas materjal on vedelik või tahke aine; |
| --- | --- |

ii)

aine või segu vastab kriteeriumidele, mida sisaldab USA materjalide katsetamise ühingu (American Society for Testing and Materials, ASTM) standardne katsemeetod D 4359-90, millega tehakse kindlaks, kas materjal on vedelik või tahke aine;

| iii) | aine või segu läbib edukalt voolavuskatse (penetromeetri katse), mida on kirjeldatud 30. septembril 1957 Genfis sõlmitud ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo kokkuleppe (ADR) A lisa 2. osa punktis 2.3.4; |
| --- | --- |

iii)

aine või segu läbib edukalt voolavuskatse (penetromeetri katse), mida on kirjeldatud 30. septembril 1957 Genfis sõlmitud ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo kokkuleppe (ADR) A lisa 2. osa punktis 2.3.4;

| e) | „jumestustoode“ – aine või segu, mis on ette nähtud kokkupuuteks inimese keha välispinna konkreetsete osadega, st naha, kulmude ja ripsmetega ainult või peamiselt selleks, et nende välimust muuta. |
| --- | --- |

e)

„jumestustoode“ – aine või segu, mis on ette nähtud kokkupuuteks inimese keha välispinna konkreetsete osadega, st naha, kulmude ja ripsmetega ainult või peamiselt selleks, et nende välimust muuta.

| 3. | Kui selle kandega hõlmatud sünteetiliste polümeeride mikroosakeste sisaldust ei ole võimalik olemasolevate analüüsimeetoditega või kaasasolevate dokumentide põhjal kindlaks teha, võetakse punktis 1 osutatud sisalduse piirnormile vastavuse kontrollimiseks arvesse vaid järgmise suurusega osakesi:






  a) | mis tahes mõõde on vähemalt 0,1 μm osakeste puhul, mille kõik mõõtmed on kuni 5 mm; |
| --- | --- | --- |

3.

Kui selle kandega hõlmatud sünteetiliste polümeeride mikroosakeste sisaldust ei ole võimalik olemasolevate analüüsimeetoditega või kaasasolevate dokumentide põhjal kindlaks teha, võetakse punktis 1 osutatud sisalduse piirnormile vastavuse kontrollimiseks arvesse vaid järgmise suurusega osakesi:

a)

mis tahes mõõde on vähemalt 0,1 μm osakeste puhul, mille kõik mõõtmed on kuni 5 mm;

| b) | pikkus on vähemalt 0,3 μm osakeste puhul, mille pikkus on kuni 15 mm ning pikkuse ja läbimõõdu suhe on suurem kui 3. |
| --- | --- |

b)

pikkus on vähemalt 0,3 μm osakeste puhul, mille pikkus on kuni 15 mm ning pikkuse ja läbimõõdu suhe on suurem kui 3.

| 4. | Punkti 1 ei kohaldata järgmiste toodete turulelaskmise suhtes:






  a) | sünteetiliste polümeeride mikroosakesed eraldi ainena või segudes ja ette nähtud tööstuses kasutamiseks; |
| --- | --- | --- |

4.

Punkti 1 ei kohaldata järgmiste toodete turulelaskmise suhtes:

a)

sünteetiliste polümeeride mikroosakesed eraldi ainena või segudes ja ette nähtud tööstuses kasutamiseks;

| b) | direktiivi 2001/83/EÜ kohaldamisalasse kuuluvad ravimid ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/6 (*1) kohaldamisalasse kuuluvad veterinaarravimid; |
| --- | --- |

b)

direktiivi 2001/83/EÜ kohaldamisalasse kuuluvad ravimid ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/6 (*1) kohaldamisalasse kuuluvad veterinaarravimid;

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1009 (*2) kohaldamisalasse kuuluvad ELi väetisetooted; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1009 (*2) kohaldamisalasse kuuluvad ELi väetisetooted;

| d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 (*3) kohaldamisalasse kuuluvad toidu lisaained; |
| --- | --- |

d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 (*3) kohaldamisalasse kuuluvad toidu lisaained;

| e) | in vitro diagnostika seadmed, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/746 (*4) kohaldamisalasse kuuluvad seadmed; |
| --- | --- |

e)

in vitro diagnostika seadmed, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/746 (*4) kohaldamisalasse kuuluvad seadmed;

| f) | selline toit määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 2 tähenduses, mis ei ole hõlmatud käesoleva punkti alapunktiga d, ja sööt, nagu on määratletud sama määruse artikli 3 punktis 4. |
| --- | --- |

f)

selline toit määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 2 tähenduses, mis ei ole hõlmatud käesoleva punkti alapunktiga d, ja sööt, nagu on määratletud sama määruse artikli 3 punktis 4.

| 5. | Punkti 1 ei kohaldata järgmiste sünteetiliste polümeeride mikroosakeste eraldi ainena või segudes turulelaskmise suhtes:






  a) | sünteetiliste polümeeride mikroosakesed, mis on tehniliste vahenditega eraldatud nii, et nende kasutamisest tingitud sattumine keskkonda hoitakse ära, kui kavandatud lõppkasutuse käigus järgitakse kasutusjuhendit; |
| --- | --- | --- |

5.

Punkti 1 ei kohaldata järgmiste sünteetiliste polümeeride mikroosakeste eraldi ainena või segudes turulelaskmise suhtes:

a)

sünteetiliste polümeeride mikroosakesed, mis on tehniliste vahenditega eraldatud nii, et nende kasutamisest tingitud sattumine keskkonda hoitakse ära, kui kavandatud lõppkasutuse käigus järgitakse kasutusjuhendit;

| b) | sünteetiliste polümeeride mikroosakesed, mille füüsikalised omadused kavandatud lõppkasutuse käigus niimoodi püsivalt muutuvad, et polümeer ei kuulu enam käesoleva kande kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

b)

sünteetiliste polümeeride mikroosakesed, mille füüsikalised omadused kavandatud lõppkasutuse käigus niimoodi püsivalt muutuvad, et polümeer ei kuulu enam käesoleva kande kohaldamisalasse;

| c) | sünteetiliste polümeeride mikroosakesed, mis on kavandatud lõppkasutuse ajal püsivalt tahke maatriksi koostises. |
| --- | --- |

c)

sünteetiliste polümeeride mikroosakesed, mis on kavandatud lõppkasutuse ajal püsivalt tahke maatriksi koostises.

| 6. | Lõiget 1 kohaldatakse järgmiste kasutusalade puhul järgmiselt:






  a) | alates 17. oktoobrist 2029 sünteetiliste polümeeride mikroosakeste suhtes, mida kasutatakse lõhnaainete kapseldamiseks; |
| --- | --- | --- |

6.

Lõiget 1 kohaldatakse järgmiste kasutusalade puhul järgmiselt:

a)

alates 17. oktoobrist 2029 sünteetiliste polümeeride mikroosakeste suhtes, mida kasutatakse lõhnaainete kapseldamiseks;

| b) | alates 17. oktoobrist 2027 määruse (EÜ) nr 1223/2009 II–VI lisa preambuli punkti 1 alapunktis a määratletud mahapestavate toodete suhtes, välja arvatud juhul, kui need tooted on hõlmatud käesoleva punkti alapunktiga a või sisaldavad sünteetiliste polümeeride mikroosakesi abrasiivainena kasutamiseks, st koorimiseks, poleerimiseks või puhastamiseks (edaspidi „mikrokuulid“); |
| --- | --- |

b)

alates 17. oktoobrist 2027 määruse (EÜ) nr 1223/2009 II–VI lisa preambuli punkti 1 alapunktis a määratletud mahapestavate toodete suhtes, välja arvatud juhul, kui need tooted on hõlmatud käesoleva punkti alapunktiga a või sisaldavad sünteetiliste polümeeride mikroosakesi abrasiivainena kasutamiseks, st koorimiseks, poleerimiseks või puhastamiseks (edaspidi „mikrokuulid“);

| c) | alates 17. oktoobrist 2035 määruse (EÜ) nr 1223/2009 II–VI lisa preambuli punkti 1 alapunktis e määratletud huulehooldustoodete, sama määruse II–VI lisa preambuli punkti 1 alapunktis g määratletud küünehooldustoodete ning sama määruse kohaldamisalasse kuuluvate jumestustoodete suhtes, välja arvatud juhul, kui need tooted on hõlmatud käesoleva punkti alapunktidega a või b või sisaldavad mikrokuule; |
| --- | --- |

c)

alates 17. oktoobrist 2035 määruse (EÜ) nr 1223/2009 II–VI lisa preambuli punkti 1 alapunktis e määratletud huulehooldustoodete, sama määruse II–VI lisa preambuli punkti 1 alapunktis g määratletud küünehooldustoodete ning sama määruse kohaldamisalasse kuuluvate jumestustoodete suhtes, välja arvatud juhul, kui need tooted on hõlmatud käesoleva punkti alapunktidega a või b või sisaldavad mikrokuule;

| d) | alates 17. oktoobrist 2029 määruse (EÜ) nr 1223/2009 II–VI lisa preambuli punkti 1 alapunktis b määratletud mittemahapestavate toodete suhtes, välja arvatud juhul, kui need tooted on hõlmatud käesoleva punkti alapunktidega a või c; |
| --- | --- |

d)

alates 17. oktoobrist 2029 määruse (EÜ) nr 1223/2009 II–VI lisa preambuli punkti 1 alapunktis b määratletud mittemahapestavate toodete suhtes, välja arvatud juhul, kui need tooted on hõlmatud käesoleva punkti alapunktidega a või c;

| e) | alates 17. oktoobrist 2028 määruse (EÜ) nr 648/2004 artikli 2 punktis 1 määratletud detergentide, samuti vahade, poleervahendite ja õhuvärskendustoodete suhtes, välja arvatud juhul, kui need tooted on hõlmatud käesoleva punkti alapunktiga a või sisaldavad mikrokuule; |
| --- | --- |

e)

alates 17. oktoobrist 2028 määruse (EÜ) nr 648/2004 artikli 2 punktis 1 määratletud detergentide, samuti vahade, poleervahendite ja õhuvärskendustoodete suhtes, välja arvatud juhul, kui need tooted on hõlmatud käesoleva punkti alapunktiga a või sisaldavad mikrokuule;

| f) | alates 17. oktoobrist 2029 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 (*5) kohaldamisalasse kuuluvate seadmete suhtes, välja arvatud juhul, kui need seadmed sisaldavad mikrokuule; |
| --- | --- |

f)

alates 17. oktoobrist 2029 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 (*5) kohaldamisalasse kuuluvate seadmete suhtes, välja arvatud juhul, kui need seadmed sisaldavad mikrokuule;

| g) | alates 17. oktoobrist 2028 määruse (EL) 2019/1009 artikli 2 punktis 1 määratletud väetisetoodete suhtes, mis ei kuulu sama määruse kohaldamisalase; |
| --- | --- |

g)

alates 17. oktoobrist 2028 määruse (EL) 2019/1009 artikli 2 punktis 1 määratletud väetisetoodete suhtes, mis ei kuulu sama määruse kohaldamisalase;

| h) | alates 17. oktoobrist 2031 taimekaitsevahendite suhtes, nagu need on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (*6) artikli 2 lõike 1 tähenduses, ja nende vahenditega töödeldud seemnete ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (*7) artikli 3 lõike 1 punktis a määratletud biotsiidide suhtes; |
| --- | --- |

h)

alates 17. oktoobrist 2031 taimekaitsevahendite suhtes, nagu need on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (*6) artikli 2 lõike 1 tähenduses, ja nende vahenditega töödeldud seemnete ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (*7) artikli 3 lõike 1 punktis a määratletud biotsiidide suhtes;

| i) | alates 17. oktoobrist 2028 põllumajandusliku ja aiandusliku otstarbega toodete suhtes, mis ei ole hõlmatud punktidega g ega h; |
| --- | --- |

i)

alates 17. oktoobrist 2028 põllumajandusliku ja aiandusliku otstarbega toodete suhtes, mis ei ole hõlmatud punktidega g ega h;

| j) | alates 17. oktoobrist 2031 sünteetilistel spordipindadel kasutatavate graanulitest täitematerjalide suhtes. |
| --- | --- |

j)

alates 17. oktoobrist 2031 sünteetilistel spordipindadel kasutatavate graanulitest täitematerjalide suhtes.

| 7. | Alates 17. oktoobrist 2025 esitavad punkti 4 alapunktis a osutatud sünteetiliste polümeeride mikroosakeste tarnijad järgmise teabe:






  a) | kasutus- ja kõrvaldamisjuhised, milles on tööstuslikele allkasutajatele selgitatud, kuidas vältida sünteetiliste polümeeride mikroosakeste sattumist keskkonda; |
| --- | --- | --- |

7.

Alates 17. oktoobrist 2025 esitavad punkti 4 alapunktis a osutatud sünteetiliste polümeeride mikroosakeste tarnijad järgmise teabe:

a)

kasutus- ja kõrvaldamisjuhised, milles on tööstuslikele allkasutajatele selgitatud, kuidas vältida sünteetiliste polümeeride mikroosakeste sattumist keskkonda;

| b) | järgmine märkus: „Tarnitud sünteetiliste polümeeride mikroosakeste suhtes kehtivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa kande 78 tingimused“; |
| --- | --- |

b)

järgmine märkus: „Tarnitud sünteetiliste polümeeride mikroosakeste suhtes kehtivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa kande 78 tingimused“;

| c) | teave aines või segus esinevate sünteetiliste polümeeride mikroosakeste koguse või vajaduse korral sisalduse kohta; |
| --- | --- |

c)

teave aines või segus esinevate sünteetiliste polümeeride mikroosakeste koguse või vajaduse korral sisalduse kohta;

| d) | aines või segus sisalduvate polümeeride identifitseerimisandmeid käsitlev üldteave, mis võimaldab tootjatel, tööstuslikel allkasutajatel ja muudel tarnijatel täita nende kohustusi, mis on sätestatud punktides 11 ja 12. |
| --- | --- |

d)

aines või segus sisalduvate polümeeride identifitseerimisandmeid käsitlev üldteave, mis võimaldab tootjatel, tööstuslikel allkasutajatel ja muudel tarnijatel täita nende kohustusi, mis on sätestatud punktides 11 ja 12.

| 8. | Alates 17. oktoobrist 2026 esitavad punkti 4 alapunktis e osutatud sünteetiliste polümeeride mikroosakesi sisaldavate toodete tarnijad ning alates 17. oktoobrist 2025 esitavad punkti 4 alapunktis d ja punktis 5 osutatud sünteetiliste polümeeride mikroosakesi sisaldavate toodete tarnijad kasutus- ja kõrvaldamisjuhised, milles on kutselistele kasutajatele ja üldsusele selgitatud, kuidas vältida sünteetiliste polümeeride mikroosakeste sattumist keskkonda. |
| --- | --- |

8.

Alates 17. oktoobrist 2026 esitavad punkti 4 alapunktis e osutatud sünteetiliste polümeeride mikroosakesi sisaldavate toodete tarnijad ning alates 17. oktoobrist 2025 esitavad punkti 4 alapunktis d ja punktis 5 osutatud sünteetiliste polümeeride mikroosakesi sisaldavate toodete tarnijad kasutus- ja kõrvaldamisjuhised, milles on kutselistele kasutajatele ja üldsusele selgitatud, kuidas vältida sünteetiliste polümeeride mikroosakeste sattumist keskkonda.

| 9. | Alates 17. oktoobrist 2031 kuni 16. oktoobrini 2035 lisavad need, kes tarnivad punkti 6 alapunktis c osutatud tooteid, mis sisaldavad sünteetiliste polümeeride mikroosakesi, järgmise märkuse: „Toode sisaldab mikroplasti.“ Toodetele, mis on lastud turule enne 17. oktoobrit 2031, ei tule aga seda märkust lisada kuni 17. detsembrini 2031. |
| --- | --- |

9.

Alates 17. oktoobrist 2031 kuni 16. oktoobrini 2035 lisavad need, kes tarnivad punkti 6 alapunktis c osutatud tooteid, mis sisaldavad sünteetiliste polümeeride mikroosakesi, järgmise märkuse: „Toode sisaldab mikroplasti.“ Toodetele, mis on lastud turule enne 17. oktoobrit 2031, ei tule aga seda märkust lisada kuni 17. detsembrini 2031.

| 10. | Punktides 7, 8 ja 9 osutatud teave esitatakse selgesti nähtava, loetava ja kustutamatu tekstina või kui see on punktide 7 ja 8 kohase teabe puhul asjakohane, siis piktogrammidena. Tekst või piktogrammid esitatakse sünteetiliste polümeeride mikroosakesi sisaldavate toodete märgistusel, pakendil või pakendi infolehel või punktis 7 osutatud teabe puhul ohutuskaardil. Peale teksti või piktogrammide võivad tarnijad teha kättesaadavaks digivahendi, mille kaudu pääseb ligi teabe elektroonilisele versioonile.
  Kui kasutus- ja kõrvaldamisjuhised on esitatud kooskõlas punktidega 7, 8 ja 9 tekstina, peavad need olema nende liikmesriikide ametlikes keeltes, kus aine või segu turule lastakse, kui asjaomased liikmesriigid ei näe ette teisiti. |
| --- | --- |

10.

Punktides 7, 8 ja 9 osutatud teave esitatakse selgesti nähtava, loetava ja kustutamatu tekstina või kui see on punktide 7 ja 8 kohase teabe puhul asjakohane, siis piktogrammidena. Tekst või piktogrammid esitatakse sünteetiliste polümeeride mikroosakesi sisaldavate toodete märgistusel, pakendil või pakendi infolehel või punktis 7 osutatud teabe puhul ohutuskaardil. Peale teksti või piktogrammide võivad tarnijad teha kättesaadavaks digivahendi, mille kaudu pääseb ligi teabe elektroonilisele versioonile.

Kui kasutus- ja kõrvaldamisjuhised on esitatud kooskõlas punktidega 7, 8 ja 9 tekstina, peavad need olema nende liikmesriikide ametlikes keeltes, kus aine või segu turule lastakse, kui asjaomased liikmesriigid ei näe ette teisiti.

| 11. | Alates 2026. aastast esitavad tööstusettevõtetes plastitootmise lähteainena kasutatavate, graanulite, helveste ja pulbrite kujul esinevate sünteetiliste polümeeride mikroosakeste tootjad ja tööstuslikud allkasutajad ning alates 2027. aastast muud sünteetilise polümeeri mikroosakeste tootjad ja muud tööstuslikud allkasutajad, kes kasutavad sünteetiliste polümeeride mikroosakesi tööstusettevõtetes, ametile iga aasta 31. maiks järgmise teabe:






  a) | sünteetiliste polümeeride mikroosakeste kasutusalade kirjeldus eelmise kalendriaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

11.

Alates 2026. aastast esitavad tööstusettevõtetes plastitootmise lähteainena kasutatavate, graanulite, helveste ja pulbrite kujul esinevate sünteetiliste polümeeride mikroosakeste tootjad ja tööstuslikud allkasutajad ning alates 2027. aastast muud sünteetilise polümeeri mikroosakeste tootjad ja muud tööstuslikud allkasutajad, kes kasutavad sünteetiliste polümeeride mikroosakesi tööstusettevõtetes, ametile iga aasta 31. maiks järgmise teabe:

a)

sünteetiliste polümeeride mikroosakeste kasutusalade kirjeldus eelmise kalendriaasta kohta;

| b) | sünteetiliste polümeeride mikroosakeste iga kasutusala puhul üldteave kasutatud polümeeride identifitseerimisandmete kohta; |
| --- | --- |

b)

sünteetiliste polümeeride mikroosakeste iga kasutusala puhul üldteave kasutatud polümeeride identifitseerimisandmete kohta;

| c) | sünteetiliste polümeeride mikroosakeste iga kasutusala puhul eelmisel kalendriaastal keskkonda sattunud sünteetiliste polümeeride mikroosakeste hinnanguline kogus, mis hõlmab ka transpordi ajal keskkonda sattunud sünteetiliste polümeeride mikroosakeste kogust; |
| --- | --- |

c)

sünteetiliste polümeeride mikroosakeste iga kasutusala puhul eelmisel kalendriaastal keskkonda sattunud sünteetiliste polümeeride mikroosakeste hinnanguline kogus, mis hõlmab ka transpordi ajal keskkonda sattunud sünteetiliste polümeeride mikroosakeste kogust;

| d) | sünteetiliste polümeeride mikroosakeste iga kasutusala puhul viide punkti 4 alapunktis a sätestatud erandile. |
| --- | --- |

d)

sünteetiliste polümeeride mikroosakeste iga kasutusala puhul viide punkti 4 alapunktis a sätestatud erandile.

| 12. | Alates 2027. aastast esitavad need, kes tarnivad punkti 4 alapunktides b, d ja e ning punktis 5 osutatud sünteetiliste polümeeride mikroosakesi sisaldavaid tooteid, mis lastakse kutseliste kasutajate ja üldsuse jaoks esimest korda turule, ametile iga aasta 31. maiks järgmise teabe:






  a) | nende lõppkasutuste kirjeldus, mille jaoks sünteetiliste polümeeride mikroosakesed eelmisel kalendriaastal turule lasti; |
| --- | --- | --- |

12.

Alates 2027. aastast esitavad need, kes tarnivad punkti 4 alapunktides b, d ja e ning punktis 5 osutatud sünteetiliste polümeeride mikroosakesi sisaldavaid tooteid, mis lastakse kutseliste kasutajate ja üldsuse jaoks esimest korda turule, ametile iga aasta 31. maiks järgmise teabe:

a)

nende lõppkasutuste kirjeldus, mille jaoks sünteetiliste polümeeride mikroosakesed eelmisel kalendriaastal turule lasti;

| b) | iga lõppkasutuse puhul, mille jaoks sünteetiliste polümeeride mikroosakesed turule lasti, üldteave eelmisel kalendriaastal turule lastud polümeeride identifitseerimisandmete kohta; |
| --- | --- |

b)

iga lõppkasutuse puhul, mille jaoks sünteetiliste polümeeride mikroosakesed turule lasti, üldteave eelmisel kalendriaastal turule lastud polümeeride identifitseerimisandmete kohta;

| c) | iga lõppkasutuse puhul, mille jaoks sünteetiliste polümeeride mikroosakesed turule lasti, eelmisel kalendriaastal keskkonda sattunud sünteetiliste polümeeride mikroosakeste hinnanguline kogus, mis hõlmab ka transpordi ajal keskkonda sattunud sünteetilise polümeeri mikroosakeste kogust; |
| --- | --- |

c)

iga lõppkasutuse puhul, mille jaoks sünteetiliste polümeeride mikroosakesed turule lasti, eelmisel kalendriaastal keskkonda sattunud sünteetiliste polümeeride mikroosakeste hinnanguline kogus, mis hõlmab ka transpordi ajal keskkonda sattunud sünteetilise polümeeri mikroosakeste kogust;

| d) | sünteetiliste polümeeride mikroosakeste iga kasutusala puhul viide kohaldatava(te)le erandi(te)le, mis on sätestatud punkti 4 alapunktis b, d või e või punkti 5 alapunktis a, b või c. |
| --- | --- |

d)

sünteetiliste polümeeride mikroosakeste iga kasutusala puhul viide kohaldatava(te)le erandi(te)le, mis on sätestatud punkti 4 alapunktis b, d või e või punkti 5 alapunktis a, b või c.

| 13. | Amet teeb punktide 11 ja 12 kohaselt esitatud teabe liikmesriikidele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

13.

Amet teeb punktide 11 ja 12 kohaselt esitatud teabe liikmesriikidele kättesaadavaks.

| 14. | Sünteetiliste polümeeride mikroosakesi sisaldavate toodete tootjad, importijad ja tööstuslikud allkasutajad esitavad pädevatele asutustele nende taotluse korral eriteabe neis toodetes sisalduvate, käesoleva kandega hõlmatud polümeeride identifitseerimisandmete kohta ja selle kohta, milline on nende polümeeride funktsioon toodetes. Eriteave polümeeride identifitseerimisandmete kohta peab olema piisav, et polümeere üheselt identifitseerida, ja sisaldama vähemalt VI lisa punktides 2.1–2.2.3 ning punktides 2.3.5, 2.3.6 ja 2.3.7 sätestatud teavet, kui see on asjakohane.
  Kui teave ei ole tööstuslikele allkasutajatele kättesaadav, küsivad nad seda oma tarnijalt seitsme päeva jooksul pärast pädevatelt asutustelt taotluse saamist ning teavitavad neid asutusi esitatud päringust viivitamata.
  Kui tarnijad on teises lõigus osutatud päringu saanud, esitavad nad küsitud teabe 30 päeva jooksul tööstuslikule allkasutajale või otse pädevale asutusele, kes seda taotles.
  Kui tarnija esitab teabe tööstuslikule allkasutajale, edastab tööstuslik allkasutaja selle teabe viivitamata pädevatele asutustele.
  Kui tarnija esitab teabe otse asutusele, teavitab ta sellest viivitamata asjaomast tööstuslikku allkasutajat. |
| --- | --- |

14.

Sünteetiliste polümeeride mikroosakesi sisaldavate toodete tootjad, importijad ja tööstuslikud allkasutajad esitavad pädevatele asutustele nende taotluse korral eriteabe neis toodetes sisalduvate, käesoleva kandega hõlmatud polümeeride identifitseerimisandmete kohta ja selle kohta, milline on nende polümeeride funktsioon toodetes. Eriteave polümeeride identifitseerimisandmete kohta peab olema piisav, et polümeere üheselt identifitseerida, ja sisaldama vähemalt VI lisa punktides 2.1–2.2.3 ning punktides 2.3.5, 2.3.6 ja 2.3.7 sätestatud teavet, kui see on asjakohane.

Kui teave ei ole tööstuslikele allkasutajatele kättesaadav, küsivad nad seda oma tarnijalt seitsme päeva jooksul pärast pädevatelt asutustelt taotluse saamist ning teavitavad neid asutusi esitatud päringust viivitamata.

Kui tarnijad on teises lõigus osutatud päringu saanud, esitavad nad küsitud teabe 30 päeva jooksul tööstuslikule allkasutajale või otse pädevale asutusele, kes seda taotles.

Kui tarnija esitab teabe tööstuslikule allkasutajale, edastab tööstuslik allkasutaja selle teabe viivitamata pädevatele asutustele.

Kui tarnija esitab teabe otse asutusele, teavitab ta sellest viivitamata asjaomast tööstuslikku allkasutajat.

| 15. | Selliste toodete tootjad, importijad ja tööstuslikud allkasutajad, mis sisaldavad polümeere, mis väidetavalt ei kuulu sünteetiliste polümeeride mikroosakeste määratluse alla lagunduvuse või lahustuvuse tõttu, esitavad pädevatele asutustele nende taotluse korral viivitamata teabe, mis tõendab vastavalt vajadusele nende polümeeride lagunduvust kooskõlas 15. liitega või lahustuvust kooskõlas 16. liitega. |
| --- | --- |

15.

Selliste toodete tootjad, importijad ja tööstuslikud allkasutajad, mis sisaldavad polümeere, mis väidetavalt ei kuulu sünteetiliste polümeeride mikroosakeste määratluse alla lagunduvuse või lahustuvuse tõttu, esitavad pädevatele asutustele nende taotluse korral viivitamata teabe, mis tõendab vastavalt vajadusele nende polümeeride lagunduvust kooskõlas 15. liitega või lahustuvust kooskõlas 16. liitega.

| 16. | Punkti 1 ei kohaldata selliste sünteetiliste polümeeride mikroosakeste eraldi ainena või segudes turulelaskmise suhtes, mis lastakse turule enne 17. oktoobrit 2023.
  Esimest lõiku ei kohaldata siiski juhul, kui sünteetiliste polümeeride mikroosakesi lastakse turule punktis 6 loetletud kasutusaladel kasutamiseks. |
| --- | --- |

16.

Punkti 1 ei kohaldata selliste sünteetiliste polümeeride mikroosakeste eraldi ainena või segudes turulelaskmise suhtes, mis lastakse turule enne 17. oktoobrit 2023.

Esimest lõiku ei kohaldata siiski juhul, kui sünteetiliste polümeeride mikroosakesi lastakse turule punktis 6 loetletud kasutusaladel kasutamiseks.

| 2) | Lisatakse 15. ja 16. liide:


  „15. liide
  Kanne 78 – lagunduvuse tõendamise eeskirjad
  Selles liites on sätestatud eeskirjad selle kohta, kuidas tõendada polümeeride lagunduvust kande 78 kohaldamiseks, nimelt lubatud katsemeetodid ja nende meetodite korral kehtivad nõuetekohasuse kriteeriumid. Katsemeetodid on töötatud välja biootilise lagunemise mõõtmiseks, kuigi ei saa välistada, et katse ajal toimub ka mõningane abiootiline lagunemine ja see mõjutab katsetulemusi.
  Katsed tehakse laborites, mis vastavad direktiivis 2004/10/EÜ sätestatud hea laboritava põhimõtetele või muudele rahvusvahelistele standarditele, mille komisjon või amet on tunnistanud samaväärseks, või mis on akrediteeritud standardi ISO 17025 kohaselt.
  1.   Katsemeetodid

  Lubatud katsemeetodid on nende ülesehituse ja aluspõhimõtete põhjal jaotatud viide rühma. Kui polümeer või polümeerid, mis sisalduvad uuritavas materjalis ja mille omadusi katsega kontrollitakse, vastavad 1.–3. rühma mis tahes lubatud katsemeetodi alusel nõuetekohasuse kriteeriumidele, piisab sellest tõendamaks, et kõnealused ained on lagunevad ja ei kuulu seetõttu kande 78 kohaldamisalasse. Kui kasutatakse 4. või 5. rühma katsemeetodeid, et tõendada polümeeride lagunduvust muude kasutusalade jaoks kui põllumajandus ja aiandus, peavad nõuetekohasuse kriteeriumid olema täidetud kolmes keskkonnakomponendis, mis on valitud järgmiselt:





  1. komponent: mage-, suudme- või merevesi; |
| --- | --- |

2)

Lisatakse 15. ja 16. liide:

„15. liide

Kanne 78 – lagunduvuse tõendamise eeskirjad

Selles liites on sätestatud eeskirjad selle kohta, kuidas tõendada polümeeride lagunduvust kande 78 kohaldamiseks, nimelt lubatud katsemeetodid ja nende meetodite korral kehtivad nõuetekohasuse kriteeriumid. Katsemeetodid on töötatud välja biootilise lagunemise mõõtmiseks, kuigi ei saa välistada, et katse ajal toimub ka mõningane abiootiline lagunemine ja see mõjutab katsetulemusi.

Katsed tehakse laborites, mis vastavad direktiivis 2004/10/EÜ sätestatud hea laboritava põhimõtetele või muudele rahvusvahelistele standarditele, mille komisjon või amet on tunnistanud samaväärseks, või mis on akrediteeritud standardi ISO 17025 kohaselt.

1.   Katsemeetodid

Lubatud katsemeetodid on nende ülesehituse ja aluspõhimõtete põhjal jaotatud viide rühma. Kui polümeer või polümeerid, mis sisalduvad uuritavas materjalis ja mille omadusi katsega kontrollitakse, vastavad 1.–3. rühma mis tahes lubatud katsemeetodi alusel nõuetekohasuse kriteeriumidele, piisab sellest tõendamaks, et kõnealused ained on lagunevad ja ei kuulu seetõttu kande 78 kohaldamisalasse. Kui kasutatakse 4. või 5. rühma katsemeetodeid, et tõendada polümeeride lagunduvust muude kasutusalade jaoks kui põllumajandus ja aiandus, peavad nõuetekohasuse kriteeriumid olema täidetud kolmes keskkonnakomponendis, mis on valitud järgmiselt:

1. komponent: mage-, suudme- või merevesi;

| 2. komponent:





  a) | mage-, suudme- või mereveesete või |
| --- | --- |

2. komponent:

a)

mage-, suudme- või mereveesete või

| b) | mage-, suudme- või merevee ja mage-, suudme- või mereveesette piirpind; |
| --- | --- |

b)

mage-, suudme- või merevee ja mage-, suudme- või mereveesette piirpind;

| 3. komponent: pinnas. |
| --- |

3. komponent: pinnas.

1.1.   1. rühm. Sõelkatsemeetodid ja nõuetekohasuse kriteeriumid, et tõendada kiiret biolagunduvust

| 1.1.1. | 1. rühmas lubatud katsemeetodid






  T1. | „Ready Biodegradability“ (kiire biolgunduvus; OECD katsesuunis 301 B, C, D, F). |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

T1.

„Ready Biodegradability“ (kiire biolgunduvus; OECD katsesuunis 301 B, C, D, F).

| T2. | „Ready Biodegradability – CO2 in sealed vessels“ (Headspace Test) (kiire biolagunduvus – CO2 suletud anumas (pealisruumi katse); OECD katsesuunis 310). |
| --- | --- |

T2.

„Ready Biodegradability – CO2 in sealed vessels“ (Headspace Test) (kiire biolagunduvus – CO2 suletud anumas (pealisruumi katse); OECD katsesuunis 310).

| 1.1.2. | Nõuetekohasuse kriteeriumid: 60 % mineraliseerumist mõõdetud 28 päeva jooksul kas tekkinud süsihappegaasina (CO2) või tarbitud hapnikuna (O2). Meetodite T1 ja T2 katsesuunistes nimetatud 10-päevase ajavahemiku nõuet ei ole vaja täita. |
| --- | --- |

1.1.2.

1.2.   2. rühm. Muudetud ja tõhustatud sõelkatsemeetodid ning nõuetekohasuse kriteeriumid, et tõendada kiiret biolagunduvust

| 1.2.1. | 2. rühmas lubatud katsemeetodid






  T1. | „Ready Biodegradability“ (kiire biolagunduvus; OECD katsesuunis 301 B, C, D, F). |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

T1.

„Ready Biodegradability“ (kiire biolagunduvus; OECD katsesuunis 301 B, C, D, F).

| T2. | „Ready Biodegradability – CO2 in sealed vessels“ (Headspace Test) (kiire biolagunduvus – CO2 suletud anumas (pealisruumi katse); OECD katsesuunis 310). |
| --- | --- |

T2.

„Ready Biodegradability – CO2 in sealed vessels“ (Headspace Test) (kiire biolagunduvus – CO2 suletud anumas (pealisruumi katse); OECD katsesuunis 310).

| T3. | „Biodegradability in Seawater“ (biolagunduvus merevees; OECD katsesuunis 306). |
| --- | --- |

T3.

„Biodegradability in Seawater“ (biolagunduvus merevees; OECD katsesuunis 306).

| 1.2.2. | 2. rühma katsemeetodite puhul võib katse kestust pikendada kuni 60 päevani ja kasutada suuremaid katseanumaid. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Nõuetekohasuse kriteeriumid: 60 % mineraliseerumist mõõdetud 60 päeva jooksul kas tarbitud hapnikuna (O2) (lubatud vaid meetodite T1 ja T2 kohaste katsete puhul) või tekkinud süsihappegaasina (CO2). Meetodite T1 ja T2 katsesuunistes nimetatud 10-päevase ajavahemiku nõuet ei ole vaja täita. |
| --- | --- |

1.2.3.

1.3.   3. rühm. Sõelkatsemeetod ja nõuetekohasuse kriteeriumid, et tõendada ainele omast lagunduvust

| 1.3.1. | 3. rühmas lubatud katsemeetod






  T4. | „Inherent Biodegradability: modified MITI Test (II)“ (ainele omane lagunduvus: modifitseeritud MITI katse; OECD 302C). |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

T4.

„Inherent Biodegradability: modified MITI Test (II)“ (ainele omane lagunduvus: modifitseeritud MITI katse; OECD 302C).

| 1.3.2. | Meetodi T4 katsesuunises nimetatud inokulumi eelnev kohandamine ei ole lubatud. |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | Nõuetekohasuse kriteeriumid: ≥ 70 % mineraliseerumist mõõdetud kas 14 päeva jooksul tarbitud hapnikuna (O2) või tekkinud süsihappegaasina (CO2). |
| --- | --- |

1.3.3.

1.4.   4. rühm. Sõelkatsemeetodid ja nõuetekohasuse kriteeriumid, et tõendada lagunduvust võrreldes teatava võrdlusmaterjaliga

| 1.4.1. | 4. rühmas lubatud katsemeetodid






  T5. | „Determination of the ultimate aerobic biodegradability of plastic materials in an aqueous medium – Method by analysis of evolved carbon dioxide“ (EN ISO 14852:2021; plastmaterjali lõpliku aeroobse biolagunduvuse määramine veekeskkonnas – vabanenud süsinikdioksiidi analüüsil põhinev meetod). |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

T5.

„Determination of the ultimate aerobic biodegradability of plastic materials in an aqueous medium – Method by analysis of evolved carbon dioxide“ (EN ISO 14852:2021; plastmaterjali lõpliku aeroobse biolagunduvuse määramine veekeskkonnas – vabanenud süsinikdioksiidi analüüsil põhinev meetod).

| T6. | „Determination of the ultimate aerobic biodegradability of plastic materials in an aqueous medium – Method by measuring the oxygen demand in a closed respirometer“ (EN ISO 14851:2019; plastmaterjali lõpliku aeroobse biolagunduvuse määramine veekeskkonnas – suletud respiromeetris hapnikutarbe mõõtmisel põhinev meetod). |
| --- | --- |

T6.

„Determination of the ultimate aerobic biodegradability of plastic materials in an aqueous medium – Method by measuring the oxygen demand in a closed respirometer“ (EN ISO 14851:2019; plastmaterjali lõpliku aeroobse biolagunduvuse määramine veekeskkonnas – suletud respiromeetris hapnikutarbe mõõtmisel põhinev meetod).

| T7. | „Plastics – Determination of aerobic biodegradation of non-floating plastic materials in seawater/sediment interface – Method by analysis of evolved carbon dioxide“ (EN ISO 19679:2020; plast – mitteheljuva plastmaterjali aeroobse biolagunduvuse määramine merevee ja mereveesette piirpinnal – vabanenud süsinikdioksiidi analüüsil põhinev meetod). |
| --- | --- |

T7.

„Plastics – Determination of aerobic biodegradation of non-floating plastic materials in seawater/sediment interface – Method by analysis of evolved carbon dioxide“ (EN ISO 19679:2020; plast – mitteheljuva plastmaterjali aeroobse biolagunduvuse määramine merevee ja mereveesette piirpinnal – vabanenud süsinikdioksiidi analüüsil põhinev meetod).

| T8. | „Plastics – Determination of aerobic biodegradation of non-floating plastic materials in seawater/sandy sediment interface – Method by measuring the oxygen demand in closed respirometer“ (EN ISO 18830:2016; plast – mitteheljuva plastmaterjali aeroobse biolagunduvuse määramine merevee ja liivase sette piirpinnal – suletud respiromeetris hapnikutarbe mõõtmisel põhinev meetod). |
| --- | --- |

T8.

„Plastics – Determination of aerobic biodegradation of non-floating plastic materials in seawater/sandy sediment interface – Method by measuring the oxygen demand in closed respirometer“ (EN ISO 18830:2016; plast – mitteheljuva plastmaterjali aeroobse biolagunduvuse määramine merevee ja liivase sette piirpinnal – suletud respiromeetris hapnikutarbe mõõtmisel põhinev meetod).

| T9. | „Plastics – Determination of the ultimate aerobic biodegradability of plastic materials in soil by measuring the oxygen demand in a respirometer or the amount of carbon dioxide evolved“ (EN ISO 17556:2019; plast – plastmaterjali lõpliku aeroobse biolagunduvuse määramine pinnases respiromeetris hapnikutarbe mõõtmise või vabanenud süsihappegaasi mõõtmise teel). |
| --- | --- |

T9.

„Plastics – Determination of the ultimate aerobic biodegradability of plastic materials in soil by measuring the oxygen demand in a respirometer or the amount of carbon dioxide evolved“ (EN ISO 17556:2019; plast – plastmaterjali lõpliku aeroobse biolagunduvuse määramine pinnases respiromeetris hapnikutarbe mõõtmise või vabanenud süsihappegaasi mõõtmise teel).

| T10. | „Plastics - Determination of the aerobic biodegradation of non-floating materials exposed to marine sediment – Method by analysis of evolved carbon dioxide“ (ISO 22404:2019; plast – mitteheljuva materjali aeroobse biolagunduvuse määramine mereveesettes – vabanenud süsinikdioksiidi analüüsil põhinev meetod). |
| --- | --- |

T10.

„Plastics - Determination of the aerobic biodegradation of non-floating materials exposed to marine sediment – Method by analysis of evolved carbon dioxide“ (ISO 22404:2019; plast – mitteheljuva materjali aeroobse biolagunduvuse määramine mereveesettes – vabanenud süsinikdioksiidi analüüsil põhinev meetod).

| 1.4.2. | Meetodite T7 ja T8 kasutamisel tuleb võtta arvesse standardis ISO 22403:2020 „Plastics – Assessment of the intrinsic biodegradability of materials exposed to marine inocula under mesophilic aerobic laboratory conditions – Test methods and requirements“ (plast – merelise inokulumiga kontaktis olevale materjalile omase biolagunduvuse hindamine laboris mesofiilsetes aeroobsetes tingimustes – katsemeetodid ja nõuded) esitatud nõudeid. |
| --- | --- |

1.4.2.

| 1.4.3. | 4. rühma katsemeetodite puhul ei ole inokulumi eelnev kohandamine lubatud. Tulemus esitatakse lagunemiskõvera platoofaasi põhjal kindlaks määratud maksimaalse lagunemisena või suurima väärtusena, kui platood ei ole saavutatud. Võrdlusmaterjali kuju, suurus ja pindala peavad olema võrreldavad katsematerjali omaga. Võrdlusmaterjalina võib kasutada järgmisi materjale:






  — | positiivsed kontrollproovid: biolagunevad materjalid, nagu mikrokristalne tselluloosipulber, tuhavabad tselluloosfiltrid või polü-β-hüdroksübutüraat; |
| --- | --- | --- |

1.4.3.

—

positiivsed kontrollproovid: biolagunevad materjalid, nagu mikrokristalne tselluloosipulber, tuhavabad tselluloosfiltrid või polü-β-hüdroksübutüraat;

| — | negatiivsed kontrollproovid: biolagunematud polümeerid, nagu polüetüleen või polüstüreen. |
| --- | --- |

—

negatiivsed kontrollproovid: biolagunematud polümeerid, nagu polüetüleen või polüstüreen.

| 1.4.4. | Nõuetekohasuse kriteeriumid: täielik lagunemine (≥ 90 %) võrreldes võrdlusmaterjali lagunemisega






  — | kuue kuu jooksul vees tehtud katsete korral või |
| --- | --- | --- |

1.4.4.

—

kuue kuu jooksul vees tehtud katsete korral või

| — | 24 kuu jooksul pinnases või settes tehtud katsete või vee ja sette piirpinnal tehtud katsete korral. |
| --- | --- |

—

24 kuu jooksul pinnases või settes tehtud katsete või vee ja sette piirpinnal tehtud katsete korral.

1.5.   5. rühm. Simulatsioonkatsemeetodid ja nõuetekohasuse kriteeriumid, et tõendada lagunduvust asjakohastes keskkonnatingimustes

| 1.5.1. | 5. rühmas lubatud katsemeetodid:






  T11. | „Aerobic and Anaerobic Transformation in Soil“ (aeroobne ja anaeroobne muundumine pinnases; OECD TG 307). |
| --- | --- | --- |

1.5.1.

T11.

„Aerobic and Anaerobic Transformation in Soil“ (aeroobne ja anaeroobne muundumine pinnases; OECD TG 307).

| T12. | „Aerobic and Anaerobic Transformation in Aquatic Sediment Systems“ (aeroobne ja anaeroobne muundumine veesettesüsteemides; OECD TG 308). |
| --- | --- |

T12.

„Aerobic and Anaerobic Transformation in Aquatic Sediment Systems“ (aeroobne ja anaeroobne muundumine veesettesüsteemides; OECD TG 308).

| T13. | „Aerobic Mineralisation in Surface Water – Simulation Biodegradation Test“ (aeroobne mineraliseerumine pinnavees – biolagunduvuse simulatsioonkatse; OECD TG 309). |
| --- | --- |

T13.

„Aerobic Mineralisation in Surface Water – Simulation Biodegradation Test“ (aeroobne mineraliseerumine pinnavees – biolagunduvuse simulatsioonkatse; OECD TG 309).

| 1.5.2. | Nõutav katsetemperatuur on 12 °C mage-/suudmevee, mage-/suudmeveesette ja pinnase puhul ning 9 °C merevee ja mereveesette puhul, sest need on nende komponentide keskmised temperatuurid liidus. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | Nõuetekohasuse kriteeriumid:






  — | poolestusaeg mere-, mage- või suudmevees on lühem kui 60 päeva; |
| --- | --- | --- |

1.5.3.

—

poolestusaeg mere-, mage- või suudmevees on lühem kui 60 päeva;

| — | poolestusaeg mere-, mage- või suudmevee settes on lühem kui 180 päeva; |
| --- | --- |

—

poolestusaeg mere-, mage- või suudmevee settes on lühem kui 180 päeva;

| — | poolestusaeg pinnases on lühem kui 180 päeva. |
| --- | --- |

—

poolestusaeg pinnases on lühem kui 180 päeva.

2.   Erinõuded, mille kohaselt tõendatakse põllumajandusliku ja aiandusliku otstarbega toodetes sisalduvate polümeeride lagunduvust

2.1.   Väetisetooted, mis sisaldavad polümeere, mis on katteained või suurendavad toote veesäilitusvõimet või märguvust

Selliste polümeeride lagunduvust, mis on katteained või suurendavad määruse (EL) 2019/1009 artikli 2 punktis 1 määratletud ja nimetatud määruse kohaldamisalasse mittekuuluvate väetisetoodete veesäilitusvõimet või märguvust, tõendatakse kooskõlas sama määruse artikli 42 lõikes 6 osutatud delegeeritud õigusaktidega. Kui sellised delegeeritud õigusaktid puuduvad, ei lasta selliseid polümeere turule väetisetoodetes, mis ei kuulu määruse (EL) 2019/1009 kohaldamisalasse, pärast 17. oktoobrit 2028.

2.2.   Muud põllumajandusliku ja aiandusliku otstarbega tooted kui punktis 2.1 osutatud väetisetooted

Kui kasutatakse 4. või 5. rühma katsemeetodeid, tõendatakse polümeeride lagunduvust muudes põllumajandusliku ja aiandusliku otstarbega toodetes kui punktis 2.1 osutatud väetisetoodetes vähemalt kahes keskkonnakomponendis, mis on valitud järgmiselt:

| 1. komponent: mage-, suudme- või merevesi; |
| --- |

1. komponent: mage-, suudme- või merevesi;

| 2. komponent: pinnas. |
| --- |

2. komponent: pinnas.

Et polümeer kande 78 kohaldamisel lagunevaks lugeda, peab see muus põllumajandusliku ja aiandusliku otstarbega tootes kui punktis 2.1 osutatud väetisetootes olema 90 % ulatuses lagunenud

| a) | mullas 48 kuu jooksul pärast toote toimeperioodi lõppu; toimeperiood on ajavahemik, mille jooksul toode avaldab pärast selle kasutamist toimet; |
| --- | --- |

a)

mullas 48 kuu jooksul pärast toote toimeperioodi lõppu; toimeperiood on ajavahemik, mille jooksul toode avaldab pärast selle kasutamist toimet;

| b) | vees järgmise ajavahemiku jooksul:






  i) | 12 kuud pluss toote toimeperiood, kui kasutatakse 4. rühma katsemeetodeid; või |
| --- | --- | --- |

b)

vees järgmise ajavahemiku jooksul:

i)

12 kuud pluss toote toimeperiood, kui kasutatakse 4. rühma katsemeetodeid; või

| ii) | 16 kuud pluss toote toimeperiood, kui kasutatakse 5. rühma katsemeetodeid. |
| --- | --- |

ii)

16 kuud pluss toote toimeperiood, kui kasutatakse 5. rühma katsemeetodeid.

Selleks muudetakse 4. ja 5. rühma katsemeetodite abil määratava nõuetekohasuse kriteeriume, et näidata, milline lagunemisprotsent (4. rühma puhul) või poolestusaeg (5. rühma puhul) tuleb katse standardkestuse lõpus saavutada, et täita eelmises lõigus sätestatud tingimused.

4. ja 5. rühma katsemeetodite abil määratava nõuetekohasuse muudetud kriteeriumid on esitatud vastavalt tabelites A ja B.

Tabel A

4. rühma katsemeetodite abil määratava nõuetekohasuse kriteeriumid põllumajandusliku ja aiandusliku otstarbega toodetes sisalduvatele polümeeridele, loetletud toimeperioodide (TP) ja katseliikide kaupa

| Katsemeetod | Hinnatud kriteerium | Nõuetekohasuse kriteerium (TP = 0) | Nõuetekohasuse kriteerium (TP 1 kuu) | Nõuetekohasuse kriteerium (TP 2 kuud) | Nõuetekohasuse kriteerium (TP 3 kuud) | Nõuetekohasuse kriteerium (TP 6 kuud) | Nõuetekohasuse kriteerium (TP 9 kuud) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| T9 (pinnas) | Saavutatav lagunemine 24 kuu pärast | ≥ 68,4  % | ≥ 67,6  % | ≥ 66,9  % | ≥ 66,2  % | ≥ 64,1  % | ≥ 62,1  % |
| T5 ja T6
  (pinnavesi) | Saavutatav lagunemine 6 kuu pärast | ≥ 68,4  % | ≥ 65,4  % | ≥ 62,7  % | ≥ 60,2  % | ≥ 53,6  % | ≥ 48,2  % |

Katsemeetod

Hinnatud kriteerium

Nõuetekohasuse kriteerium (TP = 0)

Nõuetekohasuse kriteerium (TP 1 kuu)

Nõuetekohasuse kriteerium (TP 2 kuud)

Nõuetekohasuse kriteerium (TP 3 kuud)

Nõuetekohasuse kriteerium (TP 6 kuud)

Nõuetekohasuse kriteerium (TP 9 kuud)

T9 (pinnas)

Saavutatav lagunemine 24 kuu pärast

≥ 68,4  %

≥ 67,6  %

≥ 66,9  %

≥ 66,2  %

≥ 64,1  %

≥ 62,1  %

T5 ja T6

(pinnavesi)

Saavutatav lagunemine 6 kuu pärast

≥ 68,4  %

≥ 65,4  %

≥ 62,7  %

≥ 60,2  %

≥ 53,6  %

≥ 48,2  %

Tabel B

5. rühma katsemeetodite abil määratava nõuetekohasuse kriteeriumid põllumajandusliku ja aiandusliku otstarbega toodetes sisalduvatele polümeeridele, loetletud toimeperioodide (TP) ja katseliikide kaupa

| Katsemeetod | Hinnatud kriteerium | Nõuetekohasuse kriteerium (TP = 0) | Nõuetekohasuse kriteerium (TP 1 kuud) | Nõuetekohasuse kriteerium (TP 2 kuud) | Nõuetekohasuse kriteerium (TP 3 kuud) | Nõuetekohasuse kriteerium (TP 6 kuud) | Nõuetekohasuse kriteerium (TP 9 kuud) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| T11 (pinnas, 48 kuud + TP) | Poolestusaeg (DegT50) | DegT50
  ≤ 440 päeva | DegT50
  ≤ 449 päeva | DegT50
  ≤ 458 päeva | DegT50
  ≤ 467 päeva | DegT50
  ≤ 495 päeva | DegT50
  ≤ 522 päeva |
| T13 (pinnavesi, 16 kuud + TP) | Poolestusaeg (DegT50) | DegT50
  ≤ 147 päeva | DegT50
  ≤ 156 päeva | DegT50
  ≤ 165 päeva | DegT50
  ≤ 174 päeva | DegT50
  ≤ 202 päeva | DegT50
  ≤ 229 päeva |

Katsemeetod

Hinnatud kriteerium

Nõuetekohasuse kriteerium (TP = 0)

Nõuetekohasuse kriteerium (TP 1 kuud)

Nõuetekohasuse kriteerium (TP 2 kuud)

Nõuetekohasuse kriteerium (TP 3 kuud)

Nõuetekohasuse kriteerium (TP 6 kuud)

Nõuetekohasuse kriteerium (TP 9 kuud)

T11 (pinnas, 48 kuud + TP)

Poolestusaeg (DegT50)

DegT50

≤ 440 päeva

DegT50

≤ 449 päeva

DegT50

≤ 458 päeva

DegT50

≤ 467 päeva

DegT50

≤ 495 päeva

DegT50

≤ 522 päeva

T13 (pinnavesi, 16 kuud + TP)

Poolestusaeg (DegT50)

DegT50

≤ 147 päeva

DegT50

≤ 156 päeva

DegT50

≤ 165 päeva

DegT50

≤ 174 päeva

DegT50

≤ 202 päeva

DegT50

≤ 229 päeva

Tabelites A ja B puuduvate toimeperioodide jaoks arvutatakse nõuetekohasuse kriteeriumid järgmiste eksponentsiaalse lagunemise valemite abil.

4. rühm, T9 (pinnas):

saavutatav lagunemine 24 kuu jooksul (TD24k) arvutatakse järgmiselt:

TD24k = 1 – exp(–λ × c × 24)

4. rühm, T5 ja T6 (pinnavesi):

saavutatav lagunemine 6 kuu jooksul (TD6k) arvutatakse järgmiselt:

TD6k = 1 – exp(–λ × c × 6)

5. rühm, T11 (pinnas) ja T13 (pinnavesi):

5. rühma katse kestuse lõpus saavutatav poolestusaeg (DegT50) arvutatakse järgmiselt:

DegT50 = ln(2)/λ,

kus:

c on keskmine päevade arv kuus, arvutatuna järgmiselt:

c = 365,25/12

λ on lagunemiskiirus, arvutatuna järgmiselt:

| T9 ja T11 | λΤ9/T11 = ln(0,1)/–t90,T9/T11 |
| --- | --- |

T9 ja T11

λΤ9/T11 = ln(0,1)/–t90,T9/T11

| T5 ja T6 | λΤ5/T6 = ln(0,1)/–t90,T5/T6 |
| --- | --- |

T5 ja T6

λΤ5/T6 = ln(0,1)/–t90,T5/T6

| T13 | λΤ13 = ln(0,1)/–t90,T13 |
| --- | --- |

T13

λΤ13 = ln(0,1)/–t90,T13

t90
  on 90 % lagunemise saavutamiseks vajalik aeg, arvutatuna järgmiselt:

| T9 ja T11 | t90,T9/T11 = c × (48 + TP) |
| --- | --- |

T9 ja T11

t90,T9/T11 = c × (48 + TP)

| T5 ja T6 | t90,T5/T6 = c × (12 + TP) |
| --- | --- |

T5 ja T6

t90,T5/T6 = c × (12 + TP)

| T13 | t90,T13 = c × (16 + TP) |
| --- | --- |

T13

t90,T13 = c × (16 + TP)

TP
  on toimeperiood, väljendatuna kuudes.

3.   Erinõuded lagunemiskatsetes kasutatavale katsematerjalile

Katse tehakse katsematerjaliga, mis koosneb polümeerist või polümeeridest, mis sisalduvad osakestes või moodustavad kattekihi osakestel (edaspidi „polümeeriosakesed“), mis on koostise, kuju, suuruse ja pindala poolest võrreldavad tootes sisalduvate polümeeriosakestega või kui see ei ole tehniliselt teostatav, siis polümeeriosakestega, mis kõrvaldatakse või lastakse keskkonda.

Erandina esimesest lõigust võib kapseldamiseks kasutatavaid polümeere katsetada mis tahes järgmises vormis:

| — | sellisena, nagu neid turule lastakse; |
| --- | --- |

—

sellisena, nagu neid turule lastakse;

| — | isoleeritud kattematerjalina; |
| --- | --- |

—

isoleeritud kattematerjalina;

| — | sellisena, nagu neid turule lastakse, kuid materjali orgaaniline sisu asendatakse inertse materjaliga, näiteks klaasiga. |
| --- | --- |

—

sellisena, nagu neid turule lastakse, kuid materjali orgaaniline sisu asendatakse inertse materjaliga, näiteks klaasiga.

Katsematerjali paksus peab olema võrreldav turule lastavate osakeste tahke polümeerkatte paksusega. Kui lagunemist hinnatakse võrreldes võrdlusmaterjaliga, nagu on osutatud punktis 1.4.3, peab võrdlusmaterjali kuju, suurus ja pindala olema võrreldav katsematerjali omaga.

Kui katsematerjal sisaldab rohkem kui üht polümeeri ja lagunemise tõendamiseks kasutatakse 1., 2. või 3. rühma katsemeetodeid, tõendatakse iga polümeeri lagunemist ühel järgmistest viisidest:

| — | katsematerjali ja iga katsematerjalis sisalduva polümeeri lagunemist katsetatakse eraldi, kasutades käesolevas liites esitatud lubatud katsemeetodeid ja nõuetekohasuse kriteeriume; |
| --- | --- |

—

katsematerjali ja iga katsematerjalis sisalduva polümeeri lagunemist katsetatakse eraldi, kasutades käesolevas liites esitatud lubatud katsemeetodeid ja nõuetekohasuse kriteeriume;

| — | katsetatakse katsematerjali lagunemist, kasutades käesolevas liites esitatud lubatud katsemeetodeid ja nõuetekohasuse kriteeriume, ning katsetamise ajal tõendatakse asjakohasel viisil, et kõik katsematerjalis sisalduvad polümeerid aitavad kaasa katsel täheldatud lagunemisele ja et iga polümeer vastab käesolevas liites esitatud asjakohase lubatud katsemeetodi järgi nõuetekohasuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

—

katsetatakse katsematerjali lagunemist, kasutades käesolevas liites esitatud lubatud katsemeetodeid ja nõuetekohasuse kriteeriume, ning katsetamise ajal tõendatakse asjakohasel viisil, et kõik katsematerjalis sisalduvad polümeerid aitavad kaasa katsel täheldatud lagunemisele ja et iga polümeer vastab käesolevas liites esitatud asjakohase lubatud katsemeetodi järgi nõuetekohasuse kriteeriumidele.

Kui katsematerjal koosneb ühest polümeerist, kuid sisaldab muid mittepolümeerseid orgaanilisi aineid rohkem kui 10 massiprotsenti katsematerjalist, ja lagunemise tõendamiseks kasutatakse 1., 2. või 3. rühma katsemeetodeid, kehtib üks järgmistest tingimustest:

| — | katsematerjali ja katsematerjalis sisalduva polümeeri lagunemist katsetatakse eraldi, kasutades käesolevas liites esitatud lubatud katsemeetodeid ja nõuetekohasuse kriteeriume; |
| --- | --- |

—

katsematerjali ja katsematerjalis sisalduva polümeeri lagunemist katsetatakse eraldi, kasutades käesolevas liites esitatud lubatud katsemeetodeid ja nõuetekohasuse kriteeriume;

| — | katsetatakse katsematerjali lagunemist, kasutades käesolevas liites esitatud lubatud katsemeetodeid ja nõuetekohasuse kriteeriume, ning katsetamise ajal tõendatakse asjakohasel viisil, et polümeer aitab kaasa katsematerjali lagunemisele, mida katsel täheldati, ja vastab käesolevas liites esitatud asjakohase lubatud katsemeetodi järgi nõuetekohasuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

—

katsetatakse katsematerjali lagunemist, kasutades käesolevas liites esitatud lubatud katsemeetodeid ja nõuetekohasuse kriteeriume, ning katsetamise ajal tõendatakse asjakohasel viisil, et polümeer aitab kaasa katsematerjali lagunemisele, mida katsel täheldati, ja vastab käesolevas liites esitatud asjakohase lubatud katsemeetodi järgi nõuetekohasuse kriteeriumidele.

16. liide

Kanne 78 – lahustuvuse tõendamise eeskirjad

Selles liites on esitatud lubatud katsemeetodid ja katsetingimused, mida tuleb järgida, et tõendada polümeeri lahustuvust kande 78 kohaldamiseks. Katsed tehakse laborites, mis vastavad direktiivis 2004/10/EÜ sätestatud hea laboritava põhimõtetele või muudele rahvusvahelistele standarditele, mille komisjon või amet on tunnistanud samaväärseks, või mis on akrediteeritud standardi ISO 17025 kohaselt.

Lubatud katsemeetodid:

| 1. | OECD suunis 120, |
| --- | --- |

1.

OECD suunis 120,

| 2. | OECD suunis 105. |
| --- | --- |

2.

OECD suunis 105.

Katse tehakse katsematerjaliga, mis koosneb polümeerist või polümeeridest, mis sisalduvad osakestes või moodustavad kattekihi osakestel (edaspidi „polümeeriosakesed“), mis on koostise, kuju, suuruse ja pindala poolest võrreldavad tootes sisalduvate polümeeriosakestega või kui see ei ole tehniliselt teostatav, siis polümeeriosakestega, mis kõrvaldatakse või lastakse keskkonda.

Erandina kolmandast lõigust tuleb polümeeriosakeste puhul, mille kõik mõõtmed on suuremad kui 0,25 mm või mille pikkuse ja läbimõõdu suhe on suurem kui 3 ja mis on pikemad kui 0,25 mm, vähendada katsetatavate polümeeriosakeste suurust kooskõlas OECD suunisega 120, nii et vähemalt üks polümeeriosakese mõõde või polümeeriosakese pikkus selliste polümeeriosakeste puhul, mille pikkuse ja läbimõõdu suhe on suurem kui 3, on 0,125 mm kuni 0,25 mm. Polümeeriosakeste puhul, mis sisaldavad peale polümeeri või polümeeride ka anorgaanilisi aineid, näiteks anorgaaniliste ainetega kapseldatud polümeeriosakeste puhul või selliste polümeeriosakeste puhul, kus polümeer on poogitud anorgaanilisele kandjale, piisab selle tõendamisest, et polümeer vastab nõuetekohasuse kriteeriumile. Selleks on lubatud polümeeri või polümeeride lahustuvust katsetada enne polümeeriosakeste moodustumist.

Lahustuvuskatse tingimused on järgmised:

| — | temperatuur 20 °C, |
| --- | --- |

—

temperatuur 20 °C,

| — | pH 7, |
| --- | --- |

—

pH 7,

| — | katseaine sisaldus: 10 g / 1 000 ml, |
| --- | --- |

—

katseaine sisaldus: 10 g / 1 000 ml,

| — | katseaeg: 24 tundi. |
| --- | --- |

—

katseaeg: 24 tundi.

Nõuetekohasuse kriteerium: lahustuvus > 2 g/l.

---

---

| 27.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/89 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/89

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/2056,

26. september 2023,

millega muudetakse komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 945/2014 sätestatud rakenduslikke tehnilisi standardeid seoses asjaomaste nõuetekohaselt diversifitseeritud indeksite loetelu ajakohastamisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013, mis käsitleb krediidiasutuste suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ja millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012, (1) eriti selle artikli 344 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tagamaks, et komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 945/2014 (2) lisas loetletud aktsiaindeksid vastavad jätkuvalt tingimustele, mis lubavad jätta nende spetsiifilise riski arvesse võtmata, on Euroopa Pangandusjärelevalve asjaomased indeksid viimaste kättesaadavate ehk 2022. aasta andmete põhjal ümber hinnanud. Ümberhindamine on näidanud vajadust ajakohastada asjaomaste nõuetekohaselt diversifitseeritud indeksite loetelu. |
| --- | --- |

(1)

Tagamaks, et komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 945/2014 (2) lisas loetletud aktsiaindeksid vastavad jätkuvalt tingimustele, mis lubavad jätta nende spetsiifilise riski arvesse võtmata, on Euroopa Pangandusjärelevalve asjaomased indeksid viimaste kättesaadavate ehk 2022. aasta andmete põhjal ümber hinnanud. Ümberhindamine on näidanud vajadust ajakohastada asjaomaste nõuetekohaselt diversifitseeritud indeksite loetelu.

| (2) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 945/2014 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 945/2014 vastavalt muuta.

| (3) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõul.

| (4) | Rakendusmääruse (EL) nr 945/2014 muudatused ei tulene kohaldatava hindamismetoodika muudatustest. Seega ei ole Euroopa Pangandusjärelevalve viinud üksnes asjaomaste nõuetekohaselt diversifitseeritud indeksite loetelu ajakohastamise eesmärgil läbi avalikku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks olevate rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta ega analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja tulusid, võttes arvesse, et selline konsulteerimine või analüüs oleks tehtavate muudatuste ulatuse ja asjaomaste rakenduslike tehniliste standardite eelnõu mõjuga võrreldes väga ebaproportsionaalne. Tegelikult tuleks ümberhindamise tulemusena kõnealusest loetelust välja jätta vaid väike arv indekseid ning uute lisatud indeksite arv ületaks igal juhul väljajäetavate indeksite arvu, |
| --- | --- |

(4)

Rakendusmääruse (EL) nr 945/2014 muudatused ei tulene kohaldatava hindamismetoodika muudatustest. Seega ei ole Euroopa Pangandusjärelevalve viinud üksnes asjaomaste nõuetekohaselt diversifitseeritud indeksite loetelu ajakohastamise eesmärgil läbi avalikku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks olevate rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta ega analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja tulusid, võttes arvesse, et selline konsulteerimine või analüüs oleks tehtavate muudatuste ulatuse ja asjaomaste rakenduslike tehniliste standardite eelnõu mõjuga võrreldes väga ebaproportsionaalne. Tegelikult tuleks ümberhindamise tulemusena kõnealusest loetelust välja jätta vaid väike arv indekseid ning uute lisatud indeksite arv ületaks igal juhul väljajäetavate indeksite arvu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 945/2014 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. september 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 945/2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses asjaomaste nõuetekohaselt diversifitseeritud indeksitega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 265, 5.9.2014, lk 3).

2

---

LISA

„LISA

Aktsiaindeksid, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 344 nõuetele

| Indeks | Riik/piirkond |
| --- | --- |
| 1. | STOXX Asia/Pacific 600 |

Indeks

Riik/piirkond

1.

STOXX Asia/Pacific 600

Aasia ja Vaikse ookeani piirkond

| 2. | ASX100 |
| --- | --- |

2.

ASX100

Austraalia

| 3. | ATX |
| --- | --- |

3.

ATX

Austria

| 4. | ATX Prime |
| --- | --- |

4.

ATX Prime

Austria

| 5. | BEL20 |
| --- | --- |

5.

BEL20

Belgia

| 6. | SaoPaulo – Bovespa |
| --- | --- |

6.

SaoPaulo – Bovespa

Brasiilia

| 7. | TSX60 |
| --- | --- |

7.

TSX60

Kanada

| 8. | CETOP20 Index |
| --- | --- |

8.

CETOP20 Index

Kesk-Euroopa

| 9. | CSI 100 Index |
| --- | --- |

9.

CSI 100 Index

Hiina

| 10. | CSI 300 Index |
| --- | --- |

10.

CSI 300 Index

Hiina

| 11. | FTSE China A50 Index |
| --- | --- |

11.

FTSE China A50 Index

Hiina

| 12. | Hang Seng Mainland 100 China |
| --- | --- |

12.

Hang Seng Mainland 100 China

Hiina

| 13. | OMX Copenhagen 25 |
| --- | --- |

13.

OMX Copenhagen 25

Taani

| 14. | OMX Copenhagen Benchmark |
| --- | --- |

14.

OMX Copenhagen Benchmark

Taani

| 15. | FTSE RAFI Developed 1000 |
| --- | --- |

15.

FTSE RAFI Developed 1000

Arenenud turud

| 16. | CECE Composite Index EUR |
| --- | --- |

16.

CECE Composite Index EUR

Ida-Euroopa

| 17. | FTSE RAFI Emerging Markets |
| --- | --- |

17.

FTSE RAFI Emerging Markets

Arenevad turud

| 18. | MSCI Emerging Markets 50 |
| --- | --- |

18.

MSCI Emerging Markets 50

Arenevad turud

| 19. | Cboe Eurozone 50 |
| --- | --- |

19.

Cboe Eurozone 50

Euroopa

| 20. | DJ Euro STOXX 50 |
| --- | --- |

20.

DJ Euro STOXX 50

Euroopa

| 21. | FTSE All World Europe |
| --- | --- |

21.

FTSE All World Europe

Euroopa

| 22. | FTSE Euro 100 |
| --- | --- |

22.

FTSE Euro 100

Euroopa

| 23. | FTSE Eurofirst 100 |
| --- | --- |

23.

FTSE Eurofirst 100

Euroopa

| 24. | FTSE Eurofirst 300 |
| --- | --- |

24.

FTSE Eurofirst 300

Euroopa

| 25. | FTSE Eurofirst 80 |
| --- | --- |

25.

FTSE Eurofirst 80

Euroopa

| 26. | FTSE Eurotop 100 |
| --- | --- |

26.

FTSE Eurotop 100

Euroopa

| 27. | MSCI Euro |
| --- | --- |

27.

MSCI Euro

Euroopa

| 28. | MSCI Europe |
| --- | --- |

28.

MSCI Europe

Euroopa

| 29. | MSCI Pan-Euro |
| --- | --- |

29.

MSCI Pan-Euro

Euroopa

| 30. | NTX New Europe Blue Chip |
| --- | --- |

30.

NTX New Europe Blue Chip

Euroopa

| 31. | S&P Euro |
| --- | --- |

31.

S&P Euro

Euroopa

| 32. | S&P Europe 350 |
| --- | --- |

32.

S&P Europe 350

Euroopa

| 33. | STOXX All Europe 100 |
| --- | --- |

33.

STOXX All Europe 100

Euroopa

| 34. | STOXX All Europe 800 |
| --- | --- |

34.

STOXX All Europe 800

Euroopa

| 35. | STOXX Europe 50 |
| --- | --- |

35.

STOXX Europe 50

Euroopa

| 36. | STOXX Europe 600 |
| --- | --- |

36.

STOXX Europe 600

Euroopa

| 37. | STOXX Europe 600 Equal Weight |
| --- | --- |

37.

STOXX Europe 600 Equal Weight

Euroopa

| 38. | STOXX Europe Lrg 200 |
| --- | --- |

38.

STOXX Europe Lrg 200

Euroopa

| 39. | STOXX Europe Mid 200 |
| --- | --- |

39.

STOXX Europe Mid 200

Euroopa

| 40. | STOXX Europe Small 200 |
| --- | --- |

40.

STOXX Europe Small 200

Euroopa

| 41. | STOXX Select Dividend 30 |
| --- | --- |

41.

STOXX Select Dividend 30

Euroopa

| 42. | OMXH25 |
| --- | --- |

42.

OMXH25

Soome

| 43. | CAC40 |
| --- | --- |

43.

CAC40

Prantsusmaa

| 44. | Cboe France 40 |
| --- | --- |

44.

Cboe France 40

Prantsusmaa

| 45. | SBF 120 |
| --- | --- |

45.

SBF 120

Prantsusmaa

| 46. | Cboe Germany 40 |
| --- | --- |

46.

Cboe Germany 40

Saksamaa

| 47. | DAX |
| --- | --- |

47.

DAX

Saksamaa

| 48. | HDAX |
| --- | --- |

48.

HDAX

Saksamaa

| 49. | MDAX |
| --- | --- |

49.

MDAX

Saksamaa

| 50. | SDAX |
| --- | --- |

50.

SDAX

Saksamaa

| 51. | FTSE RAFI All World |
| --- | --- |

51.

FTSE RAFI All World

Üleilmne

| 52. | MSCI World Index |
| --- | --- |

52.

MSCI World Index

Üleilmne

| 53. | Athens General |
| --- | --- |

53.

Athens General

Kreeka

| 54. | FT ASE Large Cap |
| --- | --- |

54.

FT ASE Large Cap

Kreeka

| 55. | Hang Seng |
| --- | --- |

55.

Hang Seng

Hongkong

| 56. | Hang Seng China Enterprises |
| --- | --- |

56.

Hang Seng China Enterprises

Hongkong

| 57. | NIFTY 50 |
| --- | --- |

57.

NIFTY 50

India

| 58. | S&P BSE 100 |
| --- | --- |

58.

S&P BSE 100

India

| 59. | ISEQ 20 |
| --- | --- |

59.

ISEQ 20

Iirimaa

| 60. | Cboe Italy 40 |
| --- | --- |

60.

Cboe Italy 40

Itaalia

| 61. | FTSE MIB |
| --- | --- |

61.

FTSE MIB

Itaalia

| 62. | Nikkei225 |
| --- | --- |

62.

Nikkei225

Jaapan

| 63. | Nikkei300 |
| --- | --- |

63.

Nikkei300

Jaapan

| 64. | TOPIX 400 |
| --- | --- |

64.

TOPIX 400

Jaapan

| 65. | TOPIX Core 30 |
| --- | --- |

65.

TOPIX Core 30

Jaapan

| 66. | S&P Latin America 40 |
| --- | --- |

66.

S&P Latin America 40

Ladina-Ameerika

| 67. | FTSE Bursa Malaysia KLCI |
| --- | --- |

67.

FTSE Bursa Malaysia KLCI

Malaisia

| 68. | FTSE Bursa Malaysia Top100 |
| --- | --- |

68.

FTSE Bursa Malaysia Top100

Malaisia

| 69. | MSE Share Index |
| --- | --- |

69.

MSE Share Index

Malta

| 70. | INMEX Index |
| --- | --- |

70.

INMEX Index

Mehhiko

| 71. | IPC Index |
| --- | --- |

71.

IPC Index

Mehhiko

| 72. | AEX |
| --- | --- |

72.

AEX

Madalmaad

| 73. | AMX |
| --- | --- |

73.

AMX

Madalmaad

| 74. | Cboe Netherlands 25 |
| --- | --- |

74.

Cboe Netherlands 25

Madalmaad

| 75. | NZSE50 |
| --- | --- |

75.

NZSE50

Uus-Meremaa

| 76. | Cboe Norway 25 |
| --- | --- |

76.

Cboe Norway 25

Norra

| 77. | OBX |
| --- | --- |

77.

OBX

Norra

| 78. | OBXP |
| --- | --- |

78.

OBXP

Norra

| 79. | mWIG40 |
| --- | --- |

79.

mWIG40

Poola

| 80. | WIG20 |
| --- | --- |

80.

WIG20

Poola

| 81. | MSCI Singapore Free Index |
| --- | --- |

81.

MSCI Singapore Free Index

Singapur

| 82. | Straits Times Index |
| --- | --- |

82.

Straits Times Index

Singapur

| 83. | FTSE JSE Top 40 |
| --- | --- |

83.

FTSE JSE Top 40

Lõuna-Aafrika

| 84. | Cboe Spain 35 |
| --- | --- |

84.

Cboe Spain 35

Hispaania

| 85. | IBEX35 |
| --- | --- |

85.

IBEX35

Hispaania

| 86. | Cboe Sweden 30 |
| --- | --- |

86.

Cboe Sweden 30

Rootsi

| 87. | OMX Stockholm 30 |
| --- | --- |

87.

OMX Stockholm 30

Rootsi

| 88. | Cboe Switzerland 20 |
| --- | --- |

88.

Cboe Switzerland 20

Šveits

| 89. | SMI |
| --- | --- |

89.

SMI

Šveits

| 90. | SMI MID |
| --- | --- |

90.

SMI MID

Šveits

| 91. | SET 50 |
| --- | --- |

91.

SET 50

Tai

| 92. | Cboe UK 100 |
| --- | --- |

92.

Cboe UK 100

Ühendkuningriik

| 93. | FTSE 100 |
| --- | --- |

93.

FTSE 100

Ühendkuningriik

| 94. | FTSE AIM 100 |
| --- | --- |

94.

FTSE AIM 100

Ühendkuningriik

| 95. | FTSE AIM UK 50 |
| --- | --- |

95.

FTSE AIM UK 50

Ühendkuningriik

| 96. | FTSE Fledgling |
| --- | --- |

96.

FTSE Fledgling

Ühendkuningriik

| 97. | FTSE mid-250 |
| --- | --- |

97.

FTSE mid-250

Ühendkuningriik

| 98. | FTSE Small Cap |
| --- | --- |

98.

FTSE Small Cap

Ühendkuningriik

| 99. | Dow Jones Ind. Av. |
| --- | --- |

99.

Dow Jones Ind. Av.

Ameerika Ühendriigid

| 100. | NASDAQ 100 |
| --- | --- |

100.

NASDAQ 100

Ameerika Ühendriigid

| 101. | S&P 500 |
| --- | --- |

101.

S&P 500

Ameerika Ühendriigid

---

| 27.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/94 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/94

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/2057,

26. september 2023,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/620 VII ja VIII lisa seoses teatavate liikmesriikide või nende tsoonide taudivaba staatuse heakskiitmise või tühistamisega seoses teatavate loetellu kantud taudidega ning teatavate loetellu kantud taudide likvideerimiseprogrammide heakskiitmisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 31 lõiget 3 ja artikli 36 lõiget 4 ,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud taudispetsiifilised eeskirjad kõnealuse määruse artikli 5 lõike 1 kohaselt loetellu kantud taudide suhtes ning on ette nähtud, kuidas neid eeskirju tuleb kohaldada loetellu kantud taudide eri kategooriate suhtes. Määrusega (EL) 2016/429 on ette nähtud, et liikmesriigid kehtestavad nimetatud määruse artikli 9 lõike 1 punktis b osutatud loetellu kantud taudide puhul kohustuslikud likvideerimisprogrammid ja määruse artikli 9 lõike 1 punktis c osutatud loetellu kantud taudide puhul vabatahtlikud likvideerimisprogrammid ning et sellised programmid kiidab heaks komisjon. Kõnealuse määrusega on ka ette nähtud, et komisjon kiidab heaks või tühistab liikmesriikide või tsoonide ja bioturvarühmikute taudivaba staatuse seoses nimetatud määruse artikli 9 lõike 1 punktides b ja c osutatud teatavate loetellu kantud taudidega. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud taudispetsiifilised eeskirjad kõnealuse määruse artikli 5 lõike 1 kohaselt loetellu kantud taudide suhtes ning on ette nähtud, kuidas neid eeskirju tuleb kohaldada loetellu kantud taudide eri kategooriate suhtes. Määrusega (EL) 2016/429 on ette nähtud, et liikmesriigid kehtestavad nimetatud määruse artikli 9 lõike 1 punktis b osutatud loetellu kantud taudide puhul kohustuslikud likvideerimisprogrammid ja määruse artikli 9 lõike 1 punktis c osutatud loetellu kantud taudide puhul vabatahtlikud likvideerimisprogrammid ning et sellised programmid kiidab heaks komisjon. Kõnealuse määrusega on ka ette nähtud, et komisjon kiidab heaks või tühistab liikmesriikide või tsoonide ja bioturvarühmikute taudivaba staatuse seoses nimetatud määruse artikli 9 lõike 1 punktides b ja c osutatud teatavate loetellu kantud taudidega.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/689 (2) on määrust (EL) 2016/429 täiendatud ja sätestatud liikmesriikidele või nende tsoonidele ja bioturvarühmikutele taudivaba staatuse andmise, selle säilitamise, peatamise ja tühistamise kriteeriumid ning liikmesriikide või nende tsoonide ja bioturvarühmikute kohustuslike või vabatahtlike likvideerimisprogrammide heakskiitmise nõuded. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/689 (2) on määrust (EL) 2016/429 täiendatud ja sätestatud liikmesriikidele või nende tsoonidele ja bioturvarühmikutele taudivaba staatuse andmise, selle säilitamise, peatamise ja tühistamise kriteeriumid ning liikmesriikide või nende tsoonide ja bioturvarühmikute kohustuslike või vabatahtlike likvideerimisprogrammide heakskiitmise nõuded.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/620 (3) on kehtestatud eeskirjad määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud loetellu kantud taudide kohta teatavate liikmesriikide või nende tsoonide ja bioturvarühmikute taudivaba staatuse ja vaktsineerimisvaba staatuse osas ning likvideerimisprogrammide heakskiitmisega kõnealuste loetellu kantud taudide puhul. Täpsemalt on selle lisades loetletud taudivaba staatusega liikmesriigid või nende tsoonid ja bioturvarühmikud ning ka olemasolevad heakskiidetud kohustuslikud või vabatahtlikud likvideerimisprogrammid. Teatavate taudidega seotud epidemioloogilise olukorra muutumise tõttu on vaja muuta rakendusmääruse (EL) 2021/620 teatavaid lisasid, et loetleda uued taudivabad liikmesriigid või nende tsoonid, ning kiita heaks teatavad komisjonile esitatud kohustuslikud või vabatahtlikud likvideerimisprogrammid. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/620 (3) on kehtestatud eeskirjad määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud loetellu kantud taudide kohta teatavate liikmesriikide või nende tsoonide ja bioturvarühmikute taudivaba staatuse ja vaktsineerimisvaba staatuse osas ning likvideerimisprogrammide heakskiitmisega kõnealuste loetellu kantud taudide puhul. Täpsemalt on selle lisades loetletud taudivaba staatusega liikmesriigid või nende tsoonid ja bioturvarühmikud ning ka olemasolevad heakskiidetud kohustuslikud või vabatahtlikud likvideerimisprogrammid. Teatavate taudidega seotud epidemioloogilise olukorra muutumise tõttu on vaja muuta rakendusmääruse (EL) 2021/620 teatavaid lisasid, et loetleda uued taudivabad liikmesriigid või nende tsoonid, ning kiita heaks teatavad komisjonile esitatud kohustuslikud või vabatahtlikud likvideerimisprogrammid.

| (4) | Saksamaa on esitanud komisjonile teabe, millega tõendati, et delegeeritud määruses (EL) 2020/689 sätestatud tingimused taudivaba staatuse tunnustamiseks seoses veiste viirusdiarröaga on täidetud kogu Baieri liidumaa territooriumil, suuremal osal Alam-Saksi liidumaa territooriumist (v.a Cuxhaveni, Göttingeni, Northeimi, Oldenburgi ja Stade piirkond), suuremal osal Nordrhein-Westfaleni liidumaa territooriumist (v.a Borkeni, Gütersloh, Höxteri, Kleve ja Paderborni piirkond) ning suuremal osal Schleswig-Holsteini liidumaa territooriumist (v.a Rendsburg-Eckernförde piirkond). Komisjoni tehtud hindamisest nähtub, et taotlused vastavad kriteeriumidele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 II osa 4. peatükis taudivaba staatuse andmiseks seoses veiste viirusdiarröaga. Seepärast tuleks asjaomased tsoonid loetleda rakendusmääruse (EL) 2021/620 VII lisa I osas tsoonidena, millel on taudivaba staatus seoses veiste viirusdiarröaga. |
| --- | --- |

(4)

Saksamaa on esitanud komisjonile teabe, millega tõendati, et delegeeritud määruses (EL) 2020/689 sätestatud tingimused taudivaba staatuse tunnustamiseks seoses veiste viirusdiarröaga on täidetud kogu Baieri liidumaa territooriumil, suuremal osal Alam-Saksi liidumaa territooriumist (v.a Cuxhaveni, Göttingeni, Northeimi, Oldenburgi ja Stade piirkond), suuremal osal Nordrhein-Westfaleni liidumaa territooriumist (v.a Borkeni, Gütersloh, Höxteri, Kleve ja Paderborni piirkond) ning suuremal osal Schleswig-Holsteini liidumaa territooriumist (v.a Rendsburg-Eckernförde piirkond). Komisjoni tehtud hindamisest nähtub, et taotlused vastavad kriteeriumidele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 II osa 4. peatükis taudivaba staatuse andmiseks seoses veiste viirusdiarröaga. Seepärast tuleks asjaomased tsoonid loetleda rakendusmääruse (EL) 2021/620 VII lisa I osas tsoonidena, millel on taudivaba staatus seoses veiste viirusdiarröaga.

| (5) | Luksemburg on esitanud komisjonile teabe, millega tõendati, et tingimused taudivaba staatuse andmiseks seoses lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusega on täidetud kogu Luksemburgi territooriumil. Komisjoni tehtud hindamisest nähtub, et taotlus vastab kriteeriumidele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 II osa 4. peatükis taudivaba staatuse andmiseks seoses lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusega. Seepärast tuleks Luksemburg loetleda rakendusmääruse (EL) 2021/620 VIII lisa I osas lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba tsoonina. |
| --- | --- |

(5)

Luksemburg on esitanud komisjonile teabe, millega tõendati, et tingimused taudivaba staatuse andmiseks seoses lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusega on täidetud kogu Luksemburgi territooriumil. Komisjoni tehtud hindamisest nähtub, et taotlus vastab kriteeriumidele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 II osa 4. peatükis taudivaba staatuse andmiseks seoses lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusega. Seepärast tuleks Luksemburg loetleda rakendusmääruse (EL) 2021/620 VIII lisa I osas lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba tsoonina.

| (6) | Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2021/620 VII ja VIII lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2021/620 VII ja VIII lisa vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2021/620 VII ja VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. september 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/689, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 211).

2

(3)  Komisjoni 15. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/620, milles sätestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/429 kohaldamiseks seoses teatavate liikmesriikide ning nende tsoonide ja bioturvarühmikute taudivaba staatuse ja vaktsineerimisvaba staatuse heakskiitmisega teatavate loetellu kantud taudide suhtes ning nende taudide likvideerimise programmide heakskiitmisega (ELT L 131, 16.4.2021, lk 78).

3

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2021/620 VII ja VIII lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | VII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | I osas asendatakse Saksamaad käsitlev kanne järgmisega:






  Liikmesriik | Territoorium |
| --- | --- | --- | --- |
| „Saksamaa | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern
  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Niedersachsen, v.a Landkreis Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade
  Bundesland Nordrhein-Westfalen, v.a Kreis Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn
  Bundesland Schleswig-Holstein, v.a Kreis Rendsburg-Eckernförde
  Bundesland Rheinland-Pfalz
  Bundesland Saarland
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Thüringen“ |

1)

VII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

I osas asendatakse Saksamaad käsitlev kanne järgmisega:

Liikmesriik

Territoorium

„Saksamaa

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Niedersachsen, v.a Landkreis Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade

Bundesland Nordrhein-Westfalen, v.a Kreis Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn

Bundesland Schleswig-Holstein, v.a Kreis Rendsburg-Eckernförde

Bundesland Rheinland-Pfalz

Bundesland Saarland

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Thüringen“

| b) | II osas asendatakse Saksamaad käsitlev kanne järgmisega:







  Liikmesriik | Territoorium | Delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 15 lõikes 2 osutatud esmakordse heakskiitmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| „Saksamaa | Bundesland Berlin
  Bundesland Niedersachsen:
  Landkreis Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade
  Bundesland Nordrhein-Westfalen:
  Kreis Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn
  Bundesland Schleswig-Holstein:
  Kreis Rendsburg-Eckernförde | 21. veebruar 2022“ |

b)

II osas asendatakse Saksamaad käsitlev kanne järgmisega:

Liikmesriik

Territoorium

Delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 15 lõikes 2 osutatud esmakordse heakskiitmise kuupäev

„Saksamaa

Bundesland Berlin

Bundesland Niedersachsen:

Landkreis Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade

Bundesland Nordrhein-Westfalen:

Kreis Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn

Bundesland Schleswig-Holstein:

Kreis Rendsburg-Eckernförde

21. veebruar 2022“

| 2) | VIII lisa I osas Leedut ja Ungarit käsitlevate kannete vahele lisatakse järgmine kanne Luksemburgi kohta:






  Liikmesriik | Territoorium |
| --- | --- | --- |
| „Luksemburg | Kogu territoorium“ |

2)

VIII lisa I osas Leedut ja Ungarit käsitlevate kannete vahele lisatakse järgmine kanne Luksemburgi kohta:

Liikmesriik

Territoorium

„Luksemburg

Kogu territoorium“

---

| 27.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/97 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/97

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/2058,

26. september 2023,

millega kehtestatakse erinormid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/1231 kohaldamiseks seoses ametliku kontrolli erimääradega ning üldsertifikaadi näidisega, et võimaldada teatava jaekauba saadetisi Ühendkuningriigi muudest osadest Põhja-Iirimaale sisse tuua

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2023. aasta määrust (EL) 2023/1231, milles käsitletakse erinorme seoses jaekauba, istutamiseks ettenähtud taimede, seemnekartuli, põllumajanduses või metsanduses kasutatud seadmete ja sõidukite teatavate saadetiste sisenemisega Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ning teatavate lemmikloomade mittekaubandusliku liikumisega Põhja-Iirimaale, (1) eelkõige selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | määruses (EL) 2023/1231 on sätestatud erinormid, mis on seotud muu hulgas loomsete või taimsete saaduste, taimede, välja arvatud istutamiseks ettenähtud taimed, müügivalmis lemmikloomatoidu ja koerte närimiskontide, liittoodete, muu toidu ja toiduga kokkupuutuvate materjalide (edaspidi „jaekaup“) teatavate saadetiste sisenemisega Ühendkuningriigi muudest osadest Põhja-Iirimaale, et lasta need Põhja-Iirimaal lõpptarbijale turule. |
| --- | --- |

(1)

määruses (EL) 2023/1231 on sätestatud erinormid, mis on seotud muu hulgas loomsete või taimsete saaduste, taimede, välja arvatud istutamiseks ettenähtud taimed, müügivalmis lemmikloomatoidu ja koerte närimiskontide, liittoodete, muu toidu ja toiduga kokkupuutuvate materjalide (edaspidi „jaekaup“) teatavate saadetiste sisenemisega Ühendkuningriigi muudest osadest Põhja-Iirimaale, et lasta need Põhja-Iirimaal lõpptarbijale turule.

| (2) | Määruse (EL) 2023/1231 artiklites 4 ja 5 on täpsemalt sätestatud, et jaekauba teatavate saadetiste Ühendkuningriigi muudest osadest Põhja-Iirimaale sisenemise ja Põhja-Iirimaal turule laskmise suhtes tuleb kohaldada ametliku kontrolli erimäärasid käsitlevaid erinorme ja üldsertifikaati üksnes juhul, kui on täidetud teatavad tingimused, sealhulgas see, et Ühendkuningriik peab esitama kirjalikud tagatised kooskõlas sama määruse artikli 4 lõike 1 punktiga g ja artikli 5 lõike 1 punktiga f. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2023/1231 artiklites 4 ja 5 on täpsemalt sätestatud, et jaekauba teatavate saadetiste Ühendkuningriigi muudest osadest Põhja-Iirimaale sisenemise ja Põhja-Iirimaal turule laskmise suhtes tuleb kohaldada ametliku kontrolli erimäärasid käsitlevaid erinorme ja üldsertifikaati üksnes juhul, kui on täidetud teatavad tingimused, sealhulgas see, et Ühendkuningriik peab esitama kirjalikud tagatised kooskõlas sama määruse artikli 4 lõike 1 punktiga g ja artikli 5 lõike 1 punktiga f.

| (3) | Erinormid hõlmavad kõnealuste saadetiste dokumendi-, identsus- ja füüsilise kontrolli sagedusmäärade kohaldamist ning sellise üldsertifikaadi näidist, mis peab olema nende saadetistega kaasas ning mis tuleb esitada esimeses Põhja-Iirimaale saabumise sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatises. |
| --- | --- |

(3)

Erinormid hõlmavad kõnealuste saadetiste dokumendi-, identsus- ja füüsilise kontrolli sagedusmäärade kohaldamist ning sellise üldsertifikaadi näidist, mis peab olema nende saadetistega kaasas ning mis tuleb esitada esimeses Põhja-Iirimaale saabumise sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatises.

| (4) | Kirjalikud tagatised peavad tagama, et määruse (EL) 2023/1231 II lisas esitatud nõuetele vastavas esimeses Põhja-Iirimaale saabumise sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatises tehakse jaekauba saadetiste suhtes mõjus ametlik kontroll kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625 (2) ning et toimub ametlik kontroll, mille tegemist tõendab kontrollikava, ja määruse (EL) 2023/1231 III lisa 1. osas esitatud nõuete kohane jälgimine, mis hõlmavad nende saadetiste liikumist esimesest Põhja-Iirimaale saabumise sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatistest loetellu kantud sihtettevõttesse, tagamaks, et need saadetised on ette nähtud üksnes jaemüügiks Põhja-Iirimaal asuvates loetellu kantud ettevõtetes ja neid ei viida hiljem liikmesriiki. |
| --- | --- |

(4)

Kirjalikud tagatised peavad tagama, et määruse (EL) 2023/1231 II lisas esitatud nõuetele vastavas esimeses Põhja-Iirimaale saabumise sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatises tehakse jaekauba saadetiste suhtes mõjus ametlik kontroll kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625 (2) ning et toimub ametlik kontroll, mille tegemist tõendab kontrollikava, ja määruse (EL) 2023/1231 III lisa 1. osas esitatud nõuete kohane jälgimine, mis hõlmavad nende saadetiste liikumist esimesest Põhja-Iirimaale saabumise sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatistest loetellu kantud sihtettevõttesse, tagamaks, et need saadetised on ette nähtud üksnes jaemüügiks Põhja-Iirimaal asuvates loetellu kantud ettevõtetes ja neid ei viida hiljem liikmesriiki.

| (5) | Ühendkuningriik märkis oma 4. septembri 2023. aasta kirjas, et esimesed Põhja-Iirimaale saabumise sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatised vastavad määruse (EL) 2023/1231 II lisa 1. osas esitatud nõuetele 1. oktoobriks 2023. |
| --- | --- |

(5)

Ühendkuningriik märkis oma 4. septembri 2023. aasta kirjas, et esimesed Põhja-Iirimaale saabumise sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatised vastavad määruse (EL) 2023/1231 II lisa 1. osas esitatud nõuetele 1. oktoobriks 2023.

| (6) | Oma 4. ja 7. septembri 2023. aasta kirjas märkis Ühendkuningriik lisaks, et alates 1. oktoobrist 2023 tehakse esimeses Põhja-Iirimaale saabumise sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatises jaekauba saadetiste suhtes mõjus ametlik kontroll kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625 ning toimub ametlik kontroll ja määruse (EL) 2023/1231 III lisa 1. osas esitatud nõuetele vastav jälgimine, mis hõlmavad nende saadetiste liikumist esimesest Põhja-Iirimaale saabumise sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatistest loetellu kantud sihtettevõttesse. |
| --- | --- |

(6)

Oma 4. ja 7. septembri 2023. aasta kirjas märkis Ühendkuningriik lisaks, et alates 1. oktoobrist 2023 tehakse esimeses Põhja-Iirimaale saabumise sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatises jaekauba saadetiste suhtes mõjus ametlik kontroll kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625 ning toimub ametlik kontroll ja määruse (EL) 2023/1231 III lisa 1. osas esitatud nõuetele vastav jälgimine, mis hõlmavad nende saadetiste liikumist esimesest Põhja-Iirimaale saabumise sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatistest loetellu kantud sihtettevõttesse.

| (7) | Kooskõlas määruse (EL) 2023/1231 artikli 4 lõikega 3 tegid komisjoni talitused 11.–14. septembril 2023 Põhja-Iirimaal komisjoni kontrolli selle kohta, kas Põhja-Iirimaa sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatised vastavad määruse (EL) 2023/1231 II lisa 1. osas esitatud nõuetele. Komisjoni kontrolli põhjal koostatud 15. septembri 2023. aasta aruandes on märgitud, et Belfasti sadama, Larne’i sadama ja Warrenpointi sadama sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatised vastavad määruse (EL) 2023/1231 II lisa 1. osas esitatud asjakohastele nõuetele. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas määruse (EL) 2023/1231 artikli 4 lõikega 3 tegid komisjoni talitused 11.–14. septembril 2023 Põhja-Iirimaal komisjoni kontrolli selle kohta, kas Põhja-Iirimaa sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatised vastavad määruse (EL) 2023/1231 II lisa 1. osas esitatud nõuetele. Komisjoni kontrolli põhjal koostatud 15. septembri 2023. aasta aruandes on märgitud, et Belfasti sadama, Larne’i sadama ja Warrenpointi sadama sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatised vastavad määruse (EL) 2023/1231 II lisa 1. osas esitatud asjakohastele nõuetele.

| (8) | Kuna Ühendkuningriik on esitanud määruse (EL) 2023/1231 artikli 4 lõike 1 punktiga g ja artikli 5 lõike 1 punktiga f nõutavad vajalikud kirjalikud tagatised, on asjakohane kehtestada selliste saadetiste ametliku kontrolli erimäärad ning normid kõnealuse kontrolli kohta ja jaekauba, sealhulgas teatava praegu liitu sisse tuua mitte lubatud jaekauba saadetiste üldsertifikaadi näidise kohta. |
| --- | --- |

(8)

Kuna Ühendkuningriik on esitanud määruse (EL) 2023/1231 artikli 4 lõike 1 punktiga g ja artikli 5 lõike 1 punktiga f nõutavad vajalikud kirjalikud tagatised, on asjakohane kehtestada selliste saadetiste ametliku kontrolli erimäärad ning normid kõnealuse kontrolli kohta ja jaekauba, sealhulgas teatava praegu liitu sisse tuua mitte lubatud jaekauba saadetiste üldsertifikaadi näidise kohta.

| (9) | Määruse (EL) 2023/1231 artikli 6 lõikes 1 on nõutud, et kogu jaekaup tuleb märgistada. Täpsemalt on selles sätestatud, et teataval jaekaubal peab olema individuaalne märgistus alates 1. oktoobrist 2023, teataval alates 1. oktoobrist 2024 ja teataval alates 1. juulist 2025, et Põhja-Iirimaa tarneahelat saaks kohandada määruses (EL) 2023/1231 sätestatud erinormidega. Nimetatud määruse artikli 4 lõike 3 kohaselt tuleb jaekauba identsuskontrolli määrasid kohandada vastavalt sellele, millises ulatuses on eri liiki jaekaup individuaalselt märgistatud. Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/2130 (3) artikli 3 lõikes 2 sätestatud loomsete saaduste saadetiste ja kaubasaadetiste identsuskontrolli üksikasjalikke eeskirju ei tuleks kohaldada jaekauba saadetiste identsuskontrolli suhtes sellisel juhul, kui kohaldatakse määruses (EL) 2023/1231 sätestatud erinorme, et tagada nimetatud määruse järjepidev kohaldamine kõnealuse jaekauba suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EL) 2023/1231 artikli 6 lõikes 1 on nõutud, et kogu jaekaup tuleb märgistada. Täpsemalt on selles sätestatud, et teataval jaekaubal peab olema individuaalne märgistus alates 1. oktoobrist 2023, teataval alates 1. oktoobrist 2024 ja teataval alates 1. juulist 2025, et Põhja-Iirimaa tarneahelat saaks kohandada määruses (EL) 2023/1231 sätestatud erinormidega. Nimetatud määruse artikli 4 lõike 3 kohaselt tuleb jaekauba identsuskontrolli määrasid kohandada vastavalt sellele, millises ulatuses on eri liiki jaekaup individuaalselt märgistatud. Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/2130 (3) artikli 3 lõikes 2 sätestatud loomsete saaduste saadetiste ja kaubasaadetiste identsuskontrolli üksikasjalikke eeskirju ei tuleks kohaldada jaekauba saadetiste identsuskontrolli suhtes sellisel juhul, kui kohaldatakse määruses (EL) 2023/1231 sätestatud erinorme, et tagada nimetatud määruse järjepidev kohaldamine kõnealuse jaekauba suhtes.

| (10) | Õiguskindluse huvides ja tarbetute kaubandushäirete vältimiseks peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(10)

Õiguskindluse huvides ja tarbetute kaubandushäirete vältimiseks peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti.

| (11) | Jaekauba märgistamise kohustust vastavalt määruse (EL) 2023/1231 IV lisale kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2023. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. oktoobrist 2023, et tagada järjepidevus ja õiguskindlus ning vältida tarbetuid kaubandushäireid. |
| --- | --- |

(11)

Jaekauba märgistamise kohustust vastavalt määruse (EL) 2023/1231 IV lisale kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2023. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. oktoobrist 2023, et tagada järjepidevus ja õiguskindlus ning vältida tarbetuid kaubandushäireid.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse ametliku kontrolli erimäärad ning normid kõnealuse ametliku kontrolli ja üldsertifikaadi näidise kohta, et võimaldada Ühendkuningriigi muudest osadest Põhja-Iirimaale sisse tuua ja Põhja-Iirimaal turule lasta järgmise, määruse (EL) 2023/1231 kohaldamisalasse kuuluva jaekauba saadetisi:

| a) | loomsed või taimsed saadused, muud taimed kui istutamiseks ettenähtud taimed ning müügivalmis lemmikloomatoit ja koerte närimiskondid; |
| --- | --- |

a)

loomsed või taimsed saadused, muud taimed kui istutamiseks ettenähtud taimed ning müügivalmis lemmikloomatoit ja koerte närimiskondid;

| b) | liittooted; |
| --- | --- |

b)

liittooted;

| c) | toit; |
| --- | --- |

c)

toit;

| d) | toiduga kokkupuutuvad materjalid. |
| --- | --- |

d)

toiduga kokkupuutuvad materjalid.

2.   Lõikes 1 osutatud normid käsitlevad:

| a) | ametliku kontrolli erimäärade sagedust ning kõnealuses lõikes osutatud saadetiste dokumendi-, identsus- ja füüsilise kontrolli nõudeid; |
| --- | --- |

a)

ametliku kontrolli erimäärade sagedust ning kõnealuses lõikes osutatud saadetiste dokumendi-, identsus- ja füüsilise kontrolli nõudeid;

| b) | sellise üldsertifikaadi näidisvormi kehtestamist, mis peab olema nende saadetistega kaasas ning mis tuleb esitada esimeses Põhja-Iirimaale saabumise sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatises. |
| --- | --- |

b)

sellise üldsertifikaadi näidisvormi kehtestamist, mis peab olema nende saadetistega kaasas ning mis tuleb esitada esimeses Põhja-Iirimaale saabumise sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatises.

Artikkel 2

Sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatises tehtav dokumendikontroll

Esimeses Põhja-Iirimaale saabumise sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatises tegutsevad pädevad asutused teevad dokumendikontrolli kõigile üldsertifikaatidele ja muudele dokumentidele, mis on kaasas kõigi artiklis 1 osutatud jaekauba saadetistega, mis tuuakse Ühendkuningriigi muudest osadest Põhja-Iirimaale.

Artikkel 3

Ametliku kontrolli erimäärad ning esimeses Põhja-Iirimaale saabumise sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatises tehtava identsus- ja füüsilise kontrolli nõuded

1.   Identsuskontroll, sealhulgas selline, millega kontrollitakse, kas täidetud on määruse (EL) 2023/1231 artikli 4 lõike 1 punktis a ja artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud nõuded, et kaup peab olema müügipakendis ja sellel olema märgistus, tehakse esimeses Põhja-Iirimaale saabumise sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli rajatises sagedusmääraga 10 % kõigist artiklis 1 osutatud jaekauba saadetistest, välja arvatud need, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 2.

Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud identsuskontrolli tegemisel ei kohaldata rakendusmääruse (EL) 2019/2130 artikli 3 lõiget 2.

Füüsilist kontrolli koos käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud identsuskontrolliga tehakse määruse (EL) 2023/1231 artikli 4 lõike 1 punktis g ja artikli 5 lõike 1 punktis f osutatud kirjalike tagatiste eesmärkide täitmiseks, kasutades eelkõige riski- ja teabepõhist lähenemisviisi.

2.   Määruse (EL) 2023/1231 artikli 2 punkti 2 alapunktis b osutatud muude taimede kui istutamiseks ettenähtud taimede saadetiste identsuskontroll tehakse sagedusmääraga 1 %.

Füüsilist kontrolli koos käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud identsuskontrolliga tehakse määruse (EL) 2023/1231 artikli 4 lõike 1 punktis g ja artikli 5 lõike 1 punktis f osutatud kirjalike tagatiste eesmärkide täitmiseks, kasutades eelkõige riski- ja teabepõhist lähenemisviisi.

Artikkel 4

Üldise sertifitseerimise lihtsustatud nõuded

1.   Kõigi artiklis 1 osutatud jaekauba saadetistega, mis tuuakse Ühendkuningriigi muudest osadest Põhja-Iirimaale, on kaasas üldsertifikaat, mis on koostatud vastavalt lisas esitatud näidisele Retail NI.

2.   Samas saadetises sisalduva jaekauba üldsertifikaadile, millele on osutatud lõikes 1, on lisatud saadetises oleva jaekauba kirjeldus.

Esimeses lõigus osutatud kirjeldus esitatakse üldsertifikaadile lisatud lisadokumendis, mis võib olla paberkandjal või elektroonilisel kujul. See sisaldab järgmisi üksikasju:

| a) | iga saadetises sisalduva toote liik ning töötlus, mille iga toode on läbinud; |
| --- | --- |

a)

iga saadetises sisalduva toote liik ning töötlus, mille iga toode on läbinud;

| b) | saadetises sisalduvate pakendite arv ja saadetise netokaal; |
| --- | --- |

b)

saadetises sisalduvate pakendite arv ja saadetise netokaal;

| c) | Loetellu kantud lähetava ettevõtte ja Põhja-Iirimaal asuva sihtettevõtte registreerimis- või loanumber. |
| --- | --- |

c)

Loetellu kantud lähetava ettevõtte ja Põhja-Iirimaal asuva sihtettevõtte registreerimis- või loanumber.

Artikkel 5

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. september 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 165, 29.6.2023, lk 103.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus) (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 25. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/2130, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad piiripunktides ametliku kontrolli alla kuuluvate loomade ja kaupade dokumentide, identsus- ja füüsilise kontrolli ajal ja järel tehtavate toimingute kohta (ELT L 321, 12.12.2019, lk 128).

3

---

LISA

Üldsertifikaadi näidis selliste teatavate jaekaubasaadetiste Ühendkuningriigi muudest osadest Põhja-Iirimaale sisenemiseks, mis tarnitakse otse Põhja-Iirimaal asuvatesse loetellu kantud ettevõtetesse (näidis Retail NI)

Image 4

Image 5

---

| 27.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/103 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/103

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/2059,

26. september 2023,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/1231 rakenduseeskirjad selliste teatavate muu maailma kaupade loetellu kandmise kohta, mida võib tuua jaekaubana Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ja lasta Põhja-Iirimaal turule

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2023. aasta määrust (EL) 2023/1231, milles käsitletakse erinorme seoses jaekauba, istutamiseks ettenähtud taimede, seemnekartuli, põllumajanduses või metsanduses kasutatud seadmete ja sõidukite teatavate saadetiste sisenemisega Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ning teatavate lemmikloomade mittekaubandusliku liikumisega Põhja-Iirimaale, (1) eriti selle artikli 9 lõike 4 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2023/1231 on sätestatud erinormid selliste teatavate jaekaupade suhtes, mille saadetised sisenevad Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ning lastakse Põhja-Iirimaal lõpptarbija jaoks turule, neid erinorme kohaldatakse ka saadetistes sisalduvate muu maailma jaemüügikaupade suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2023/1231 on sätestatud erinormid selliste teatavate jaekaupade suhtes, mille saadetised sisenevad Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ning lastakse Põhja-Iirimaal lõpptarbija jaoks turule, neid erinorme kohaldatakse ka saadetistes sisalduvate muu maailma jaemüügikaupade suhtes.

| (2) | Täpsemalt on määruse (EL) 2023/1231 artikli 9 lõike 1 punktis a sätestatud, et muu maailma jaekaupa, mis koosneb loomset või taimset päritolu kaupadest või liittoodetest, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2017/625 (2) artikli 1 lõike 2 punktides d, e ja g osutatud looma- või taimetervist käsitlevaid norme (edaspidi „muu maailma kaubad“), võib tuua Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ja lasta Põhja-Iirimaal turule kooskõlas määruse (EL) 2023/1231 artikliga 4 üksnes juhul, kui Ühendkuningriik esitab kirjalikud tõendid selle kohta, et nende kaupade suhtes kohaldatakse Ühendkuningriigi õiguse alusel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 1069/2009, (3) (EL) 2016/429 (4) ja (EL) 2016/2031 (5) ning määruses (EL) 2017/625 sätestatud imporditingimusi ja ametliku kontrolli nõudeid ning osutatud määruste kohaselt vastu võetud komisjoni õigusakte, ning Ühendkuningriik rakendab neid imporditingimusi ja ametliku kontrolli nõudeid tõhusalt (edaspidi „kirjalikud tõendid“). |
| --- | --- |

(2)

Täpsemalt on määruse (EL) 2023/1231 artikli 9 lõike 1 punktis a sätestatud, et muu maailma jaekaupa, mis koosneb loomset või taimset päritolu kaupadest või liittoodetest, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2017/625 (2) artikli 1 lõike 2 punktides d, e ja g osutatud looma- või taimetervist käsitlevaid norme (edaspidi „muu maailma kaubad“), võib tuua Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ja lasta Põhja-Iirimaal turule kooskõlas määruse (EL) 2023/1231 artikliga 4 üksnes juhul, kui Ühendkuningriik esitab kirjalikud tõendid selle kohta, et nende kaupade suhtes kohaldatakse Ühendkuningriigi õiguse alusel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 1069/2009, (3) (EL) 2016/429 (4) ja (EL) 2016/2031 (5) ning määruses (EL) 2017/625 sätestatud imporditingimusi ja ametliku kontrolli nõudeid ning osutatud määruste kohaselt vastu võetud komisjoni õigusakte, ning Ühendkuningriik rakendab neid imporditingimusi ja ametliku kontrolli nõudeid tõhusalt (edaspidi „kirjalikud tõendid“).

| (3) | Määruse (EL) 2023/1231 artikli 9 lõike 4 punktis a on sätestatud, et kui komisjon on saanud kirjalikud tõendid, võib ta võtta vastu rakendusakti, milles loetletakse muu maailma kaubad, mida võib Põhja-Iirimaale tuua jaekaubana muudest Ühendkuningriigi osadest ja lasta turule Põhja-Iirimaal. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2023/1231 artikli 9 lõike 4 punktis a on sätestatud, et kui komisjon on saanud kirjalikud tõendid, võib ta võtta vastu rakendusakti, milles loetletakse muu maailma kaubad, mida võib Põhja-Iirimaale tuua jaekaubana muudest Ühendkuningriigi osadest ja lasta turule Põhja-Iirimaal.

| (4) | Ühendkuningriik esitas 4., 7. ja 12. septembri 2023. aasta kirjades kirjalikud tõendid selle kohta, et Uus-Meremaalt pärit lambaliha ja söödava rupsi suhtes ning lemmikloomatoidu ja koerte närimiskontide suhtes, mis on pärit kolmandatest riikidest ja loetletud komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 (6) XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 punktis 12, kohaldatakse Ühendkuningriigi siseriikliku õiguse alusel määrustes (EÜ) nr 1069/2009, (EL) 2016/429 ja (EL) 2017/625 sätestatud imporditingimusi ja ametliku kontrolli nõudeid ning Ühendkuningriik rakendab nende kaupadega seotud imporditingimusi ja ametliku kontrolli nõudeid tõhusalt. |
| --- | --- |

(4)

Ühendkuningriik esitas 4., 7. ja 12. septembri 2023. aasta kirjades kirjalikud tõendid selle kohta, et Uus-Meremaalt pärit lambaliha ja söödava rupsi suhtes ning lemmikloomatoidu ja koerte närimiskontide suhtes, mis on pärit kolmandatest riikidest ja loetletud komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 (6) XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 punktis 12, kohaldatakse Ühendkuningriigi siseriikliku õiguse alusel määrustes (EÜ) nr 1069/2009, (EL) 2016/429 ja (EL) 2017/625 sätestatud imporditingimusi ja ametliku kontrolli nõudeid ning Ühendkuningriik rakendab nende kaupadega seotud imporditingimusi ja ametliku kontrolli nõudeid tõhusalt.

| (5) | Seepärast on asjakohane loetleda nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 (7) kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri koodide järgi identifitseeritavad muu maailma kaubad, mida võib Põhja-Iirimaale tuua jaekaubana muudest Ühendkuningriigi osadest ja lasta turule Põhja-Iirimaal, ning märkida nende kaupade päritoluriigiks olevad kolmandad riigid. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on asjakohane loetleda nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 (7) kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri koodide järgi identifitseeritavad muu maailma kaubad, mida võib Põhja-Iirimaale tuua jaekaubana muudest Ühendkuningriigi osadest ja lasta turule Põhja-Iirimaal, ning märkida nende kaupade päritoluriigiks olevad kolmandad riigid.

| (6) | Õiguskindluse huvides ja tarbetute kaubandushäirete vältimiseks peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(6)

Õiguskindluse huvides ja tarbetute kaubandushäirete vältimiseks peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti.

| (7) | Määruse (EL) 2023/1231 IV lisa kohast jaetoodete märgistamise kohustust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2023. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. oktoobrist 2023, et tagada järjepidevus ja õiguskindlus ning vältida tarbetuid kaubandushäireid. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) 2023/1231 IV lisa kohast jaetoodete märgistamise kohustust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2023. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. oktoobrist 2023, et tagada järjepidevus ja õiguskindlus ning vältida tarbetuid kaubandushäireid.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesoleva määrusega kehtestatakse loetelu sellistest muu maailma jaekaupadest, mis koosnevad loomset või taimset päritolu kaupadest või liittoodetest, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2017/625 artikli 1 lõike 2 punktides d, e ja g osutatud looma- või taimetervist käsitlevaid norme, ning mida võib Põhja-Iirimaale tuua jaekaubana muudest Ühendkuningriigi osadest ja lasta Põhja-Iirimaal turule kooskõlas määruse (EL) 2023/1231 artikliga 4 (edaspidi „muu maailma kaubad“), ning sellesse loetellu märgitakse ka nende kaupade päritoluriigiks olevad kolmandad riigid.

Artikkel 2

Lisas loetletud muu maailma kaubad

Lisas loetletud muu maailma kaupu võib Põhja-Iirimaale tuua jaekaubana muudest Ühendkuningriigi osadest ja lasta Põhja-Iirimaal turule.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. september 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 165, 29.6.2023, lk 103.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus) (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus) (ELT L 84, 31.3.2016, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ (ELT L 317, 23.11.2016, lk 4).

5

(6)  Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (ELT L 54, 26.2.2011, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

7

---

LISA

Loetelu muu maailma kaupadest, mida võib Põhja-Iirimaale tuua jaekaubana muudest Ühendkuningriigi osadest ja lasta Põhja-Iirimaal turule (osutatud artiklis 2)

| Rida | Kaup (*) | CN-kood (**) | Loomatervise sertifikaadi / ametliku sertifikaadi / ametliku kinnituse näidis (***) | Päritoluriigiks olev kolmas riik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaubakategooria |
| Loomse päritoluga kaubad |
| 1 | Liha ja söödav rups | 0204 10 00
  0204 21 00
  0204 22 10
  0204 22 30
  0204 22 50
  0204 22 90
  0204 23 00
  0204 42 10
  0204 42 30
  0204 42 50
  0204 42 90
  0204 43 10
  0204 43 90 | | Uus-Meremaa |
| 2 | Lemmikloomatoit ja koerte närimiskondid | 0401
  0402
  0403
  0404
  0408
  0504
  0505
  0506
  0508
  0511
  1501
  1502
  1503
  1504
  2301
  2309
  2835 25
  2835 26
  3501
  3502
  3503
  3504
  4101
  4205 | — | Komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 (1) XV lisa 3. peatüki A osas esitatud terviseohutuse tõend |

Rida

Kaup (*)

CN-kood (**)

Loomatervise sertifikaadi / ametliku sertifikaadi / ametliku kinnituse näidis (***)

Päritoluriigiks olev kolmas riik

Kaubakategooria

Loomse päritoluga kaubad

1

Liha ja söödav rups

0204 10 00

0204 21 00

0204 22 10

0204 22 30

0204 22 50

0204 22 90

0204 23 00

0204 42 10

0204 42 30

0204 42 50

0204 42 90

0204 43 10

0204 43 90

Uus-Meremaa

2

Lemmikloomatoit ja koerte närimiskondid

0401

0402

0403

0404

0408

0504

0505

0506

0508

0511

1501

1502

1503

1504

2301

2309

2835 25

2835 26

3501

3502

3503

3504

4101

4205

—

Komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 (1) XV lisa 3. peatüki A osas esitatud terviseohutuse tõend

| — | Määruse (EL) nr 142/2011 XV lisa 3. peatüki B osas esitatud terviseohutuse tõend |
| --- | --- |

—

Määruse (EL) nr 142/2011 XV lisa 3. peatüki B osas esitatud terviseohutuse tõend

| — | Määruse (EL) nr 142/2011 XV lisa 3. peatüki C osas esitatud terviseohutuse tõend |
| --- | --- |

—

Määruse (EL) nr 142/2011 XV lisa 3. peatüki C osas esitatud terviseohutuse tõend

| — | Määruse (EL) nr 142/2011 XV lisa 3. peatüki D osas esitatud terviseohutuse tõend |
| --- | --- |

—

Määruse (EL) nr 142/2011 XV lisa 3. peatüki D osas esitatud terviseohutuse tõend

– Määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 punktis 12 osutatud kolmandad riigid

Märkused

| (*) | Käesoleva lisa tabelis loetletud kaupade kirjeldus vastab kirjeldusele, mis on esitatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud ja nõukogu otsusega 87/369/EMÜ heaks kiidetud kombineeritud nomenklatuuri (CN) kirjelduste veerus. Kombineeritud nomenklatuur põhineb 14. juunil 1983 Brüsselis sõlmitud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (HS) rahvusvahelisel konventsioonil.
  Ilma et see piiraks määruses (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise reeglite kohaldamist, peetakse käesoleva lisa tabelis esitatud kaupade kirjeldusi vaid soovituslikuks, sest käesoleva määrusega hõlmatud kaubad on kindlaks määratud CN-koodidega. |
| --- | --- |

(*)

Ilma et see piiraks määruses (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise reeglite kohaldamist, peetakse käesoleva lisa tabelis esitatud kaupade kirjeldusi vaid soovituslikuks, sest käesoleva määrusega hõlmatud kaubad on kindlaks määratud CN-koodidega.

| (**) | Selles veerus esitatakse CN-kood. |
| --- | --- |

(**)

| (***) | Selles veerus esitatakse loomatervise sertifikaadi / ametliku sertifikaadi / ametliku kinnituse näidis, mis vastavalt liidu õigusaktidele peab olema kaasas muu maailma kaupade saadetisega. |
| --- | --- |

(***)

---

(1)  Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (ELT L 54, 26.2.2011, lk 1).

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

(3)  Nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsus 87/369/EMÜ rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni ja selle muutmisprotokolli sõlmimise kohta (EÜT L 198, 20.7.1987, lk 1).

---

| 27.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/108

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/2060,

26. september 2023,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/1231 rakenduseeskirjad seoses selliste lipuriikide loeteluga, kelle kalalaevade püügist pärit kalandustooteid võib jaekaubana tuua Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ja lasta Põhja-Iirimaal turule

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2023. aasta määrust (EL) 2023/1231, milles käsitletakse erinorme seoses jaekauba, istutamiseks ettenähtud taimede, seemnekartuli, põllumajanduses või metsanduses kasutatud seadmete ja sõidukite teatavate saadetiste sisenemisega Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ning teatavate lemmikloomade mittekaubandusliku liikumisega Põhja-Iirimaale, (1) eriti selle artikli 9 lõike 4 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2023/1231 on sätestatud erinormid, mis on seotud muu hulgas teatava jaekauba saadetiste sisenemisega Ühendkuningriigi muudest osadest Põhja-Iirimaale, et lasta need Põhja-Iirimaal lõpptarbijate jaoks turule. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2023/1231 on sätestatud erinormid, mis on seotud muu hulgas teatava jaekauba saadetiste sisenemisega Ühendkuningriigi muudest osadest Põhja-Iirimaale, et lasta need Põhja-Iirimaal lõpptarbijate jaoks turule.

| (2) | Eelkõige on määruse (EL) 2023/1231 artiklis 9 sätestatud erinormid muu maailma jaekauba saadetiste kohta. Kõnealuse määruse artikli 9 lõike 2 punktis b on sätestatud, et muu kolmanda riigi kui Ühendkuningriigi lipu all (edaspidi „lipuriik“) sõitva kalalaeva püügist pärit kalandustooteid, mis on imporditud Ühendkuningriigi muudesse osadesse kui Põhja-Iirimaale, võib tuua jaekaubana Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ja neid võib kooskõlas sama määruse artikliga 4 Põhja-Iirimaal turule lasta üksnes juhul, kui asjaomase kalalaeva lipuriik on loetletud selle määruse artikli 9 lõike 4 kohaselt vastu võetud rakendusaktis. |
| --- | --- |

(2)

Eelkõige on määruse (EL) 2023/1231 artiklis 9 sätestatud erinormid muu maailma jaekauba saadetiste kohta. Kõnealuse määruse artikli 9 lõike 2 punktis b on sätestatud, et muu kolmanda riigi kui Ühendkuningriigi lipu all (edaspidi „lipuriik“) sõitva kalalaeva püügist pärit kalandustooteid, mis on imporditud Ühendkuningriigi muudesse osadesse kui Põhja-Iirimaale, võib tuua jaekaubana Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ja neid võib kooskõlas sama määruse artikliga 4 Põhja-Iirimaal turule lasta üksnes juhul, kui asjaomase kalalaeva lipuriik on loetletud selle määruse artikli 9 lõike 4 kohaselt vastu võetud rakendusaktis.

| (3) | Lisaks on määruse (EL) 2023/1231 artikli 9 lõike 2 punktis a sätestatud, et lipuriigi kalalaeva püügist pärit kalandustooteid, mis on imporditud Ühendkuningriigi muudesse osadesse kui Põhja-Iirimaale, võib tuua jaekaubana Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ja neid võib kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 4 Põhja-Iirimaal turule lasta üksnes juhul, kui Ühendkuningriik esitab kirjalikud tõendid selle kohta, et Ühendkuningriigi siseriikliku õiguse alusel kohaldatakse imporditingimusi, ametlikku kontrolli ja kontrollinõudeid, millega tagatakse, et nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 (2) artiklis 2 ja selle määruse kohaselt vastu võetud liidu õigusaktides määratletud ebaseaduslikust, teatamata ja reguleerimata kalapüügist saadud kalandustooteid ei impordita Ühendkuningriiki ning et Ühendkuningriik rakendab kõnealuseid imporditingimusi, ametlikku kontrolli ja kontrollinõudeid tõhusalt (edaspidi „kirjalikud tõendid“). |
| --- | --- |

(3)

Lisaks on määruse (EL) 2023/1231 artikli 9 lõike 2 punktis a sätestatud, et lipuriigi kalalaeva püügist pärit kalandustooteid, mis on imporditud Ühendkuningriigi muudesse osadesse kui Põhja-Iirimaale, võib tuua jaekaubana Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ja neid võib kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 4 Põhja-Iirimaal turule lasta üksnes juhul, kui Ühendkuningriik esitab kirjalikud tõendid selle kohta, et Ühendkuningriigi siseriikliku õiguse alusel kohaldatakse imporditingimusi, ametlikku kontrolli ja kontrollinõudeid, millega tagatakse, et nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 (2) artiklis 2 ja selle määruse kohaselt vastu võetud liidu õigusaktides määratletud ebaseaduslikust, teatamata ja reguleerimata kalapüügist saadud kalandustooteid ei impordita Ühendkuningriiki ning et Ühendkuningriik rakendab kõnealuseid imporditingimusi, ametlikku kontrolli ja kontrollinõudeid tõhusalt (edaspidi „kirjalikud tõendid“).

| (4) | Määrusega (EÜ) nr 1005/2008 on kehtestatud liidu süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning selle artikli 12 lõikega 1 on keelatud importida liitu ebaseaduslikust, teatamata ja reguleerimata kalapüügist saadud kalandustooteid. Lisaks on kõnealuse määruse artiklis 20 sätestatud eeskirjad, mille alusel kolmandast riigist lipuriik teavitab komisjoni selliste lipuriikide kinnitatud püügisertifikaatide vastuvõetavaks tunnistamisest, et muu hulgas tagada, et kolmandatest riikidest liitu sisenevad kalandustoodete saadetised vastavad kõnealusele keelule. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EÜ) nr 1005/2008 on kehtestatud liidu süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning selle artikli 12 lõikega 1 on keelatud importida liitu ebaseaduslikust, teatamata ja reguleerimata kalapüügist saadud kalandustooteid. Lisaks on kõnealuse määruse artiklis 20 sätestatud eeskirjad, mille alusel kolmandast riigist lipuriik teavitab komisjoni selliste lipuriikide kinnitatud püügisertifikaatide vastuvõetavaks tunnistamisest, et muu hulgas tagada, et kolmandatest riikidest liitu sisenevad kalandustoodete saadetised vastavad kõnealusele keelule.

| (5) | Nõukogu rakendusotsusega 2014/170/EL (3) kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekiri vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2008. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu rakendusotsusega 2014/170/EL (3) kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekiri vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2008.

| (6) | Määruse (EL) 2023/1231 artikli 9 lõike 4 punktis b on sätestatud, et kui komisjon on saanud kirjalikud tõendid, võib ta võtta vastu rakendusakti, milles loetletakse lipuriigid, kelle kalalaevade püügist pärit kalandustooteid võib tuua jaekaubana Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ja lasta Põhja-Iirimaal turule. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) 2023/1231 artikli 9 lõike 4 punktis b on sätestatud, et kui komisjon on saanud kirjalikud tõendid, võib ta võtta vastu rakendusakti, milles loetletakse lipuriigid, kelle kalalaevade püügist pärit kalandustooteid võib tuua jaekaubana Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ja lasta Põhja-Iirimaal turule.

| (7) | 4. septembri 2023. aasta kirjas esitas Ühendkuningriik kirjalikud tõendid selle kohta, et Ühendkuningriigi siseriikliku õiguse alusel kohaldatakse imporditingimusi, ametlikku kontrolli ja kontrollinõudeid ning et Ühendkuningriik rakendab neid tingimusi, ametlikku kontrolli ja nõudeid tõhusalt. |
| --- | --- |

(7)

4. septembri 2023. aasta kirjas esitas Ühendkuningriik kirjalikud tõendid selle kohta, et Ühendkuningriigi siseriikliku õiguse alusel kohaldatakse imporditingimusi, ametlikku kontrolli ja kontrollinõudeid ning et Ühendkuningriik rakendab neid tingimusi, ametlikku kontrolli ja nõudeid tõhusalt.

| (8) | Kuna Ühendkuningriik on esitanud määruse (EL) 2023/1231 artikli 9 lõike 2 punktis a nõutud vajalikud kirjalikud tõendid, on asjakohane kehtestada selliste lipuriikide loetelu, kelle kalalaevade püügist pärit kalandustooteid, mida on imporditud Ühendkuningriigi muudesse osadesse, võib jaekaubana tuua Ühendkuningriigi muudest osadest Põhja-Iirimaale ja lasta Põhja-Iirimaal turule. Loetelus tuleks arvesse võtta määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 20 sätestatud teatamiskohustust ja rakendusotsusega 2014/170/EL kehtestatud koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja. |
| --- | --- |

(8)

Kuna Ühendkuningriik on esitanud määruse (EL) 2023/1231 artikli 9 lõike 2 punktis a nõutud vajalikud kirjalikud tõendid, on asjakohane kehtestada selliste lipuriikide loetelu, kelle kalalaevade püügist pärit kalandustooteid, mida on imporditud Ühendkuningriigi muudesse osadesse, võib jaekaubana tuua Ühendkuningriigi muudest osadest Põhja-Iirimaale ja lasta Põhja-Iirimaal turule. Loetelus tuleks arvesse võtta määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 20 sätestatud teatamiskohustust ja rakendusotsusega 2014/170/EL kehtestatud koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja.

| (9) | Õiguskindluse huvides ja tarbetute kaubandushäirete vältimiseks peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(9)

Õiguskindluse huvides ja tarbetute kaubandushäirete vältimiseks peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti.

| (10) | Jaekauba märgistamise kohustust vastavalt määruse (EL) 2023/1231 IV lisale kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2023. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. oktoobrist 2023, et tagada järjepidevus ja õiguskindlus ning vältida tarbetuid kaubandushäireid. |
| --- | --- |

(10)

Jaekauba märgistamise kohustust vastavalt määruse (EL) 2023/1231 IV lisale kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2023. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. oktoobrist 2023, et tagada järjepidevus ja õiguskindlus ning vältida tarbetuid kaubandushäireid.

| (11) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesoleva määrusega kehtestatakse loetelu muudest kolmandatest riikidest kui Ühendkuningriik, kes on sellised lipuriigid, kelle kalalaevade püügist pärit kalandustooteid, mida on imporditud Ühendkuningriigi muudesse osadesse, võib jaekaubana tuua Ühendkuningriigi muudest osadest Põhja-Iirimaale ja lasta Põhja-Iirimaal turule kooskõlas määruse (EL) 2023/1231 artikliga 4 (edaspidi „lipuriikide loetelu“).

Artikkel 2

Lipuriikide loetelu

Lipuriikide loetelu on esitatud lisas.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. september 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 165, 29.6.2023, lk 103.

1

(2)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 24. märtsi 2014. aasta rakendusotsus 2014/170/EL, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekiri vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (ELT L 91, 27.3.2014, lk 43).

3

---

LISA

| ALBAANIA |
| --- |
| ALŽEERIA |
| ANGOLA |
| ANTIGUA JA BARBUDA |
| ARGENTINA |
| AUSTRAALIA |
| BAHAMA SAARED |
| BANGLADESH |
| BELIZE |
| BENIN |
| BRASIILIA |
| KANADA |
| CABO VERDE |
| TŠIILI |
| HIINA |
| COLOMBIA |
| COSTA RICA |
| ELEVANDILUURANNIK |
| KUUBA |
| CURAÇAO |
| ECUADOR |
| EGIPTUS |
| EL SALVADOR |
| ERITREA |
| FALKLANDI SAARED |
| FÄÄRI SAARED |
| FIDŽI |
| PRANTSUSE POLÜNEESIA |
| PRANTSUSE ANTARKTILISED JA LÕUNAALAD |
| GABON |
| GHANA |
| GRÖÖNIMAA |
| GRENADA |
| GUATEMALA |
| GUINEA |
| GUYANA |
| ISLAND |
| INDIA |
| INDONEESIA |
| JAMAICA |
| JAAPAN |
| KEENIA |
| KIRIBATI |
| MADAGASKAR |
| MALAISIA |
| MALDIIVID |
| MAURITAANIA |
| MAURITIUS |
| MEHHIKO |
| MONTENEGRO |
| MAROKO |
| MOSAMBIIK |
| MYANMAR/BIRMA |
| NAMIIBIA |
| UUS-KALEDOONIA |
| UUS-MEREMAA |
| NICARAGUA |
| NIGEERIA |
| NORRA |
| OMAAN |
| PAKISTAN |
| PANAMA |
| PAAPUA UUS-GUINEA |
| PERUU |
| FILIPIINID |
| VENEMAA |
| SAINT HELENA |
| SAINT-PIERRE JA MIQUELON |
| SENEGAL |
| SEIŠELLID |
| SAALOMONI SAARED |
| LÕUNA-AAFRIKA |
| LÕUNA-KOREA |
| SRI LANKA |
| SURINAME |
| TAIWAN |
| TANSAANIA |
| TAI |
| GAMBIA |
| TRISTAN DA CUNHA |
| TUNEESIA |
| TÜRGI |
| UKRAINA |
| ARAABIA ÜHENDEMIRAADID |
| AMEERIKA ÜHENDRIIGID |
| URUGUAY |
| VENEZUELA |
| VIETNAM |
| WALLIS JA FUTUNA |
| JEEMEN |

ALBAANIA

ALŽEERIA

ANGOLA

ANTIGUA JA BARBUDA

ARGENTINA

AUSTRAALIA

BAHAMA SAARED

BANGLADESH

BELIZE

BENIN

BRASIILIA

KANADA

CABO VERDE

TŠIILI

HIINA

COLOMBIA

COSTA RICA

ELEVANDILUURANNIK

KUUBA

CURAÇAO

ECUADOR

EGIPTUS

EL SALVADOR

ERITREA

FALKLANDI SAARED

FÄÄRI SAARED

FIDŽI

PRANTSUSE POLÜNEESIA

PRANTSUSE ANTARKTILISED JA LÕUNAALAD

GABON

GHANA

GRÖÖNIMAA

GRENADA

GUATEMALA

GUINEA

GUYANA

ISLAND

INDIA

INDONEESIA

JAMAICA

JAAPAN

KEENIA

KIRIBATI

MADAGASKAR

MALAISIA

MALDIIVID

MAURITAANIA

MAURITIUS

MEHHIKO

MONTENEGRO

MAROKO

MOSAMBIIK

MYANMAR/BIRMA

NAMIIBIA

UUS-KALEDOONIA

UUS-MEREMAA

NICARAGUA

NIGEERIA

NORRA

OMAAN

PAKISTAN

PANAMA

PAAPUA UUS-GUINEA

PERUU

FILIPIINID

VENEMAA

SAINT HELENA

SAINT-PIERRE JA MIQUELON

SENEGAL

SEIŠELLID

SAALOMONI SAARED

LÕUNA-AAFRIKA

LÕUNA-KOREA

SRI LANKA

SURINAME

TAIWAN

TANSAANIA

TAI

GAMBIA

TRISTAN DA CUNHA

TUNEESIA

TÜRGI

UKRAINA

ARAABIA ÜHENDEMIRAADID

AMEERIKA ÜHENDRIIGID

URUGUAY

VENEZUELA

VIETNAM

WALLIS JA FUTUNA

JEEMEN

---

OTSUSED

| 27.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/114 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/114

---

EUROOPA ÜLEMKOGU OTSUS (EL) 2023/2061,

22. september 2023,

millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi koosseis

EUROOPA ÜLEMKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 14 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 106a lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ettepanekut (1),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 14 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud Euroopa Parlamendi koosseisu kriteeriumid, nimelt et liidu kodanike esindajate arv ei ole suurem kui seitsesada viiskümmend, millele lisandub president; esindatus on kahanevalt proportsionaalne ja alammääraks on kuus liiget liikmesriigi kohta ning ükski liikmesriik ei saa üle üheksakümne kuue koha. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 14 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud Euroopa Parlamendi koosseisu kriteeriumid, nimelt et liidu kodanike esindajate arv ei ole suurem kui seitsesada viiskümmend, millele lisandub president; esindatus on kahanevalt proportsionaalne ja alammääraks on kuus liiget liikmesriigi kohta ning ükski liikmesriik ei saa üle üheksakümne kuue koha.

| (2) | ELi lepingu artiklis 10 on muu hulgas sätestatud, et liit toimib esindusdemokraatia alusel, kusjuures kodanikud on liidu tasandil otseselt esindatud Euroopa Parlamendis ning liikmesriike esindavad nõukogus nende valitsused, kes ise annavad demokraatlikult aru kas oma riigi parlamendile või kodanikele. |
| --- | --- |

(2)

ELi lepingu artiklis 10 on muu hulgas sätestatud, et liit toimib esindusdemokraatia alusel, kusjuures kodanikud on liidu tasandil otseselt esindatud Euroopa Parlamendis ning liikmesriike esindavad nõukogus nende valitsused, kes ise annavad demokraatlikult aru kas oma riigi parlamendile või kodanikele.

| (3) | ELi lepingu artikli 14 lõiget 2 kohaldatakse seega aluslepingutes sätestatud laiemas institutsioonilises raamistikus, mis hõlmab ka sätteid nõukogus otsuste tegemise kohta. |
| --- | --- |

(3)

ELi lepingu artikli 14 lõiget 2 kohaldatakse seega aluslepingutes sätestatud laiemas institutsioonilises raamistikus, mis hõlmab ka sätteid nõukogus otsuste tegemise kohta.

| (4) | 2026. aasta lõpuks ja enne oma koosseisu käsitleva ettepaneku esitamist peaks Euroopa Parlament tegema ettepaneku parlamendikohtade objektiivse, õiglase, püsiva ja läbipaistva jaotamise meetodi kohta, võttes arvesse kahaneva proportsionaalsuse põhimõtet, ilma et see piiraks institutsioonide aluslepingutest tulenevaid õigusi. Võttes arvesse võimalike tulevaste arengute mõju, peaks selline meetod tagama Euroopa Parlamendi liikmete kestliku maksimaalse arvu. |
| --- | --- |

(4)

2026. aasta lõpuks ja enne oma koosseisu käsitleva ettepaneku esitamist peaks Euroopa Parlament tegema ettepaneku parlamendikohtade objektiivse, õiglase, püsiva ja läbipaistva jaotamise meetodi kohta, võttes arvesse kahaneva proportsionaalsuse põhimõtet, ilma et see piiraks institutsioonide aluslepingutest tulenevaid õigusi. Võttes arvesse võimalike tulevaste arengute mõju, peaks selline meetod tagama Euroopa Parlamendi liikmete kestliku maksimaalse arvu.

| (5) | Eelarvepädevad institutsioonid ja komisjon peaksid oma iga-aastasest eelarvemenetlusest tulenevate õiguste kasutamisel tagama, et käesoleva otsusega ette nähtud kohtade arvu suurendamine oleks liidu üldeelarve 1. jao seisukohast neutraalne, |
| --- | --- |

(5)

Eelarvepädevad institutsioonid ja komisjon peaksid oma iga-aastasest eelarvemenetlusest tulenevate õiguste kasutamisel tagama, et käesoleva otsusega ette nähtud kohtade arvu suurendamine oleks liidu üldeelarve 1. jao seisukohast neutraalne,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

ELi lepingu artikli 14 lõike 2 kohaldamisel järgitakse järgmisi põhimõtteid:

| — | Euroopa Parlamendi kohtade koguarv ei tohi ületada 750, millele lisandub president; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi kohtade koguarv ei tohi ületada 750, millele lisandub president;

| — | kohtade jaotus liikmesriikide vahel on kahanevalt proportsionaalne, kusjuures väikseim kohtade arv liikmesriigi kohta on kuus ja suurim 96 ning see kajastab võimalikult täpselt liikmesriigi rahvaarvu suurust; |
| --- | --- |

—

kohtade jaotus liikmesriikide vahel on kahanevalt proportsionaalne, kusjuures väikseim kohtade arv liikmesriigi kohta on kuus ja suurim 96 ning see kajastab võimalikult täpselt liikmesriigi rahvaarvu suurust;

| — | kahanev proportsionaalsus on määratletud järgmiselt: iga liikmesriigi rahvaarvu ja parlamendi kohtade arvu vaheline suhe enne lähima täisarvuni üles- või allapoole ümardamist erineb olenevalt rahvaarvust nii, et suurema rahvaarvuga liikmesriigist valitud Euroopa Parlamendi liige esindab suuremat arvu kodanikke kui väiksema rahvaarvuga liikmesriigist valitud Euroopa Parlamendi liige ja ümberpöördult, et mida suurem on liikmesriigi rahvaarv, seda suuremale arvule kohtadele Euroopa Parlamendis on liikmesriigil õigus; |
| --- | --- |

—

kahanev proportsionaalsus on määratletud järgmiselt: iga liikmesriigi rahvaarvu ja parlamendi kohtade arvu vaheline suhe enne lähima täisarvuni üles- või allapoole ümardamist erineb olenevalt rahvaarvust nii, et suurema rahvaarvuga liikmesriigist valitud Euroopa Parlamendi liige esindab suuremat arvu kodanikke kui väiksema rahvaarvuga liikmesriigist valitud Euroopa Parlamendi liige ja ümberpöördult, et mida suurem on liikmesriigi rahvaarv, seda suuremale arvule kohtadele Euroopa Parlamendis on liikmesriigil õigus;

| — | kohtade jaotus Euroopa Parlamendis võtab arvesse liikmesriikide demograafilisi muutusi. |
| --- | --- |

—

kohtade jaotus Euroopa Parlamendis võtab arvesse liikmesriikide demograafilisi muutusi.

Artikkel 2

Liikmesriikide kogurahvaarvu arvutab komisjon (Eurostat) liikmesriikide esitatud andmete alusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1260/2013 (3) kehtestatud meetodile.

Artikkel 3

Parlamendi 2024.–2029. aasta koosseisu ametiajaks valitakse Euroopa Parlamenti igast liikmesriigist järgmine arv esindajaid:

| Belgia | 22 |
| --- | --- |
| Bulgaaria | 17 |
| Tšehhi | 21 |
| Taani | 15 |
| Saksamaa | 96 |
| Eesti | 7 |
| Iirimaa | 14 |
| Kreeka | 21 |
| Hispaania | 61 |
| Prantsusmaa | 81 |
| Horvaatia | 12 |
| Itaalia | 76 |
| Küpros | 6 |
| Läti | 9 |
| Leedu | 11 |
| Luksemburg | 6 |
| Ungari | 21 |
| Malta | 6 |
| Madalmaad | 31 |
| Austria | 20 |
| Poola | 53 |
| Portugal | 21 |
| Rumeenia | 33 |
| Sloveenia | 9 |
| Slovakkia | 15 |
| Soome | 15 |
| Rootsi | 21 |

Belgia

22

Bulgaaria

17

Tšehhi

21

Taani

15

Saksamaa

96

Eesti

7

Iirimaa

14

Kreeka

21

Hispaania

61

Prantsusmaa

81

Horvaatia

12

Itaalia

76

Küpros

6

Läti

9

Leedu

11

Luksemburg

6

Ungari

21

Malta

6

Madalmaad

31

Austria

20

Poola

53

Portugal

21

Rumeenia

33

Sloveenia

9

Slovakkia

15

Soome

15

Rootsi

21

Artikkel 4

Euroopa Parlament esitab piisavalt varakult enne parlamendi 2029.–2034. aasta koosseisu ametiaja algust ja võimalusel 2027. aasta lõpuks Euroopa Ülemkogule kooskõlas ELi lepingu artikli 14 lõikega 2 ettepaneku, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ajakohastatud kohtade jaotust.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 22. september 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

C. MICHEL

---

(1)  Ettepanek võeti vastu 15. juuni 2023. aasta (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  13. septembri 2023. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1260/2013 Euroopa rahvastikustatistika kohta (ELT L 330, 10.12.2013, lk 39).

3

---

| 27.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/117 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/117

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/2062,

25. september 2023,

mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Benini relvajõudude toetamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 41 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/509 (1) loodi Euroopa rahutagamisrahastu, et liikmesriigid saaksid rahastada ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames võetavaid liidu meetmeid rahu säilitamiseks, konfliktide ennetamiseks ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamiseks aluslepingu artikli 21 lõike 2 punkti c kohaselt. Eelkõige kasutatakse Euroopa rahutagamisrahastut otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 1 lõike 2 kohaselt selliste abimeetmete rahastamiseks nagu kolmandate riikide ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide sõjaliste ja kaitseküsimustega seotud suutlikkuse suurendamise meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/509 (1) loodi Euroopa rahutagamisrahastu, et liikmesriigid saaksid rahastada ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames võetavaid liidu meetmeid rahu säilitamiseks, konfliktide ennetamiseks ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamiseks aluslepingu artikli 21 lõike 2 punkti c kohaselt. Eelkõige kasutatakse Euroopa rahutagamisrahastut otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 1 lõike 2 kohaselt selliste abimeetmete rahastamiseks nagu kolmandate riikide ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide sõjaliste ja kaitseküsimustega seotud suutlikkuse suurendamise meetmed.

| (2) | Guinea lahe rannikuriikide, nimelt Ghana, Elevandiluuranniku, Benini ja Togo põhjapoolseid piirkondi on seoses Saheli keskosas valitseva kriisiga tabanud julgeolekuolukorra halvenemine. |
| --- | --- |

(2)

Guinea lahe rannikuriikide, nimelt Ghana, Elevandiluuranniku, Benini ja Togo põhjapoolseid piirkondi on seoses Saheli keskosas valitseva kriisiga tabanud julgeolekuolukorra halvenemine.

| (3) | Halveneva julgeolekuolukorra tõttu piirkonnas on oluline tugevdada Benini kaitse- ja julgeolekujõude, et võimaldada ja toetada stabiliseerimispüüdlusi kõnealuses riigis. Sellega seoses ning olles täielikult teadlik vajadusest olukorrale terviklikult reageerida, on pikaajalise rahu ja julgeoleku tagamine Beninis liidu jaoks üks peamine prioriteet. |
| --- | --- |

(3)

Halveneva julgeolekuolukorra tõttu piirkonnas on oluline tugevdada Benini kaitse- ja julgeolekujõude, et võimaldada ja toetada stabiliseerimispüüdlusi kõnealuses riigis. Sellega seoses ning olles täielikult teadlik vajadusest olukorrale terviklikult reageerida, on pikaajalise rahu ja julgeoleku tagamine Beninis liidu jaoks üks peamine prioriteet.

| (4) | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja sai 3. juulil 2023 Beninilt taotluse, et liit abistaks Benini relvajõude. Taotletav abi on seotud põhivarustuse hankimisega, et tugevdada nende Benini sõjaliste üksuste operatsioonivõimet, mis on siirdud Benini põhjaossa operatsiooni Mirador raames, et võidelda valitsusväliste relvastatud rühmituste ja nende terrorirünnakute vastu ning vähendada nende rühmituste võimalusi terrorirünnakuid toime panna. |
| --- | --- |

(4)

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja sai 3. juulil 2023 Beninilt taotluse, et liit abistaks Benini relvajõude. Taotletav abi on seotud põhivarustuse hankimisega, et tugevdada nende Benini sõjaliste üksuste operatsioonivõimet, mis on siirdud Benini põhjaossa operatsiooni Mirador raames, et võidelda valitsusväliste relvastatud rühmituste ja nende terrorirünnakute vastu ning vähendada nende rühmituste võimalusi terrorirünnakuid toime panna.

| (5) | Abimeetmete rakendamisel võetakse arvesse otsuses (ÜVJP) 2021/509 sätestatud põhimõtteid ja nõudeid, eelkõige vastavust nõukogu ühisele seisukohale 2008/944/ÜVJP, (2) ning järgitakse Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate tulude ja kulude haldamise korda. |
| --- | --- |

(5)

Abimeetmete rakendamisel võetakse arvesse otsuses (ÜVJP) 2021/509 sätestatud põhimõtteid ja nõudeid, eelkõige vastavust nõukogu ühisele seisukohale 2008/944/ÜVJP, (2) ning järgitakse Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate tulude ja kulude haldamise korda.

| (6) | Nõukogu kinnitab taas oma kindlat kavatsust kaitsta, edendada ja järgida inimõigusi, põhivabadusi ja demokraatlikke põhimõtteid ning tugevdada õigusriigi põhimõtet ja head valitsemistava, järgides Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni ja rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust, |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu kinnitab taas oma kindlat kavatsust kaitsta, edendada ja järgida inimõigusi, põhivabadusi ja demokraatlikke põhimõtteid ning tugevdada õigusriigi põhimõtet ja head valitsemistava, järgides Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni ja rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Loomine, eesmärgid, kohaldamisala ja kestus

1.   Luuakse Euroopa rahutagamisrahastust rahastatav abimeede (edaspidi „abimeede“), millega toetatakse Benini (edaspidi „toetusesaaja“).

2.   Abimeetme eesmärk on suurendada Benini relvajõudude suutlikkust kaitsta Benini territoriaalset terviklikkust ja suveräänsust ning tsiviilelanikkonda sisemise ja välise agressiooni eest ning edendada piirkonnas rahu ja stabiilsust.

3.   Lõikes 2 sätestatud eesmärgi saavutamiseks rahastatakse abimeetmest järgmist liiki varustust, mis pole mõeldud surmava jõu kasutamiseks:

| a) | üks õhusõiduk luure, seire ja rekke teostamiseks; |
| --- | --- |

a)

üks õhusõiduk luure, seire ja rekke teostamiseks;

| b) | mehitamata õhusõiduki süsteemid luure, seire ja rekke teostamiseks. |
| --- | --- |

b)

mehitamata õhusõiduki süsteemid luure, seire ja rekke teostamiseks.

4.   Abimeetme kestus on 30 kuud alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.

Artikkel 2

Rahastamiskord

1.   Abimeetmega seotud kulutuste katmiseks ettenähtud lähtesumma on 11 750 000 eurot.

2.   Kõiki kulutusi hallatakse vastavalt otsusele (ÜVJP) 2021/509 ning Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate tulude ja kulude haldamise korrale.

3.   Abimeetme rakendamisega seotud kulud on rahastamiskõlblikud alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 3

Kokkulepped toetusesaajaga

1.   Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) sõlmib toetusesaajaga vajalikud kokkulepped tagamaks, et toetusesaaja järgib käesoleva otsusega kehtestatud nõudeid ja tingimusi, mis on abimeetmest toetuse andmise tingimus.

2.   Lõikes 1 osutatud kokkulepped sisaldavad sätteid, millega kohustatakse toetusesaajat tagama, et:

| a) | operatsiooni Mirador raames siirdud ja abimeetmest toetatavad Benini relvajõudude üksused järgivad asjaomast rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust; |
| --- | --- |

a)

operatsiooni Mirador raames siirdud ja abimeetmest toetatavad Benini relvajõudude üksused järgivad asjaomast rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust;

| b) | abimeetmest antud vara kasutatakse nõuetekohaselt ja tõhusalt eesmärkidel, milleks see anti; |
| --- | --- |

b)

abimeetmest antud vara kasutatakse nõuetekohaselt ja tõhusalt eesmärkidel, milleks see anti;

| c) | abimeetmest antud vara hooldatakse piisavalt, et tagada selle kasutatavus ja operatiivne kättesaadavus kogu olelusringi jooksul; |
| --- | --- |

c)

abimeetmest antud vara hooldatakse piisavalt, et tagada selle kasutatavus ja operatiivne kättesaadavus kogu olelusringi jooksul;

| d) | abimeetmest antud vara ei lähe kaduma ja seda ei anta ilma otsuse (ÜVJP) 2021/509 kohaselt loodud rahastu komitee (edaspidi „rahastukomitee“) nõusolekuta üle muudele isikutele või üksustele kui need, kes on kõnealustes kokkulepetes kindlaks määratud, sealhulgas selle vara olelusringi lõpus. |
| --- | --- |

d)

abimeetmest antud vara ei lähe kaduma ja seda ei anta ilma otsuse (ÜVJP) 2021/509 kohaselt loodud rahastu komitee (edaspidi „rahastukomitee“) nõusolekuta üle muudele isikutele või üksustele kui need, kes on kõnealustes kokkulepetes kindlaks määratud, sealhulgas selle vara olelusringi lõpus.

3.   Lõikes 1 osutatud kokkulepped hõlmavad sätteid abimeetmest toetuse andmise peatamise ja lõpetamise kohta, kui leitakse, et toetusesaaja on lõikes 2 sätestatud kohustusi rikkunud.

Artikkel 4

Rakendamine

1.   Kõrge esindaja vastutab käesoleva otsuse rakendamise tagamise eest kooskõlas otsusega (ÜVJP) 2021/509 ning Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate tulude ja kulude haldamise korraga, järgides terviklikku metoodikaraamistikku Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate abimeetmete jaoks nõutavate meetmete ja kontrollide hindamiseks ja kindlaksmääramiseks.

2.   Artikli 1 lõikes 3 osutatud varustust tarnib kontsern Défense Conseil International DCI.

Artikkel 5

Seire, kontroll ja hindamine

1.   Kõrge esindaja teeb seiret toetusesaaja artikli 3 kohaselt kehtestatud kohustuste täitmise üle. Kõnealust seiret kasutatakse selleks, et suurendada teadlikkust artikli 3 kohaselt kehtestatud kohustuste rikkumise kontekstist ja riskidest ning aidata vältida selliseid rikkumisi, sealhulgas rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumisi Benini relvajõudude üksuste poolt, kes on siirdud operatsiooni Mirador raames.

2.   Varustuse tarnimisele järgnev kontroll korraldatakse alljärgnevalt:

| a) | tarne kättesaamise tõendamine, mille puhul lõppkasutajad allkirjastavad omandiõiguse üleminekul tarnesertifikaadid; |
| --- | --- |

a)

tarne kättesaamise tõendamine, mille puhul lõppkasutajad allkirjastavad omandiõiguse üleminekul tarnesertifikaadid;

| b) | aruandlus, mille puhul toetusesaaja annab igal aastal aru abimeetme raames antud varustust hõlmavate tegevuste kohta ja kindlaksmääratud varustusühikute inventari kohta seni, kuni poliitika- ja julgeolekukomitee otsustab, et see aruandlus pole enam vajalik; |
| --- | --- |

b)

aruandlus, mille puhul toetusesaaja annab igal aastal aru abimeetme raames antud varustust hõlmavate tegevuste kohta ja kindlaksmääratud varustusühikute inventari kohta seni, kuni poliitika- ja julgeolekukomitee otsustab, et see aruandlus pole enam vajalik;

| c) | kohapealne kontroll, mille puhul toetusesaaja annab kõrgele esindajale taotluse korral kohapealse kontrolli tegemiseks vajaliku juurdepääsu. |
| --- | --- |

c)

kohapealne kontroll, mille puhul toetusesaaja annab kõrgele esindajale taotluse korral kohapealse kontrolli tegemiseks vajaliku juurdepääsu.

3.   Pärast abimeetme lõpuleviimist teeb kõrge esindaja lõpphindamise, et analüüsida, kas abimeede on artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärkide saavutamisele kaasa aidanud.

Artikkel 6

Aruandlus

Rakendamise ajal esitab kõrge esindaja poliitika- ja julgeolekukomiteele iga kuue kuu järel aruande abimeetme rakendamise kohta kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikliga 63. Abimeetmete haldur annab otsuse rahastukomiteele korrapäraselt teavet tulude ja kulude haldamise kohta kooskõlas nimetatud otsuse artikliga 38, edastades sealhulgas teavet seotud tarnijate ja alltöövõtjate kohta.

Artikkel 7

Peatamine ja lõpetamine

1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee võib kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikliga 64 otsustada abimeetme rakendamise täielikult või osaliselt peatada.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee võib samuti soovitada nõukogul abimeede lõpetada.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 25. september 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/509, millega luuakse Euroopa rahutagamisrahastu ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2015/528 (ELT L 102, 24.3.2021, lk 14).

1

(2)  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (ELT L 335, 13.12.2008, lk 99).

2

---

| 27.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/121 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/121

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/2063,

25. september 2023,

millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. mail 2013 vastu otsuse 2013/233/ÜVJP, (1) millega loodi Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissioon Liibüas (EUBAM Libya). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. mail 2013 vastu otsuse 2013/233/ÜVJP, (1) millega loodi Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissioon Liibüas (EUBAM Libya).

| (2) | Nõukogu võttis 26. juunil 2023 vastu otsuse (ÜVJP) 2023/1305, (2) millega muudetakse EUBAM Libya volitusi ja pikendatakse nende kehtivust kuni 30. juunini 2025. Samuti nähti nimetatud otsusega ette EUBAM Libya jaoks lähtesumma kuni 30. septembrini 2023. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 26. juunil 2023 vastu otsuse (ÜVJP) 2023/1305, (2) millega muudetakse EUBAM Libya volitusi ja pikendatakse nende kehtivust kuni 30. juunini 2025. Samuti nähti nimetatud otsusega ette EUBAM Libya jaoks lähtesumma kuni 30. septembrini 2023.

| (3) | EUBAM Libya jaoks tuleks näha ette lähtesumma ajavahemikuks 1. oktoober 2023 kuni 30. juuni 2025. |
| --- | --- |

(3)

EUBAM Libya jaoks tuleks näha ette lähtesumma ajavahemikuks 1. oktoober 2023 kuni 30. juuni 2025.

| (4) | Otsust 2013/233/ÜVJP tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2013/233/ÜVJP tuleks vastavalt muuta.

| (5) | EUBAM Libya viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(5)

EUBAM Libya viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2013/233/ÜVJP artikli 13 lõike 1 viimane lõik asendatakse järgmisega:

„EUBAM Libya tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. oktoober 2023 kuni 30. juuni 2025 on 53 442 350,13 eurot.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2023.

Brüssel, 25. september 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  Nõukogu 22. mai 2013. aasta otsus 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya) (ELT L 138, 24.5.2013, lk 15).

1

(2)  Nõukogu 26. juuni 2023. aasta otsus (ÜVJP) 2023/1305, millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya) (ELT L 161, 27.6.2023, lk 68).

2

---

| 27.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/122 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/122

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/2064,

25. september 2023,

liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle seire- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia (edaspidi „strateegia“). Strateegia III peatükk sisaldab loetelu meetmetest, mida on vaja võtta massihävitusrelvade leviku vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia (edaspidi „strateegia“). Strateegia III peatükk sisaldab loetelu meetmetest, mida on vaja võtta massihävitusrelvade leviku vastu võitlemiseks.

| (2) | Liit viib strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, näiteks Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ajutine tehniline sekretariaat. |
| --- | --- |

(2)

Liit viib strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, näiteks Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ajutine tehniline sekretariaat.

| (3) | Tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule (CTBT) alla kirjutanud riigid on otsustanud luua õigusvõimelise ettevalmistuskomisjoni, kellel on rahvusvahelise organisatsiooni positsioon, et tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingut kuni CTBTO asutamiseni tõhusalt rakendada. |
| --- | --- |

(3)

Tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule (CTBT) alla kirjutanud riigid on otsustanud luua õigusvõimelise ettevalmistuskomisjoni, kellel on rahvusvahelise organisatsiooni positsioon, et tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingut kuni CTBTO asutamiseni tõhusalt rakendada.

| (4) | CTBT kiire jõustumine ja ülemaailmne kohaldamine ning CTBTO ettevalmistuskomisjoni seire- ja kontrollisüsteemi tugevdamine on strateegia olulised eesmärgid. |
| --- | --- |

(4)

CTBT kiire jõustumine ja ülemaailmne kohaldamine ning CTBTO ettevalmistuskomisjoni seire- ja kontrollisüsteemi tugevdamine on strateegia olulised eesmärgid.

| (5) | ÜRO peasekretär märkis dokumendis „Securing our Common Future: an Agenda for Disarmament“ („Meie ühise tuleviku tagamine: desarmeerimise tegevuskava“), et CTBT pidurdas võidurelvastumist, piirates kõrgetasemeliste uut tüüpi tuumarelvade väljatöötamist, ning see on samuti võimas normatiivne takistus sellistele riikidele, kes tuumarelva leviku tõkestamise kohustusi rikkudes võivad püüda tuumarelva arendada, toota ja selle tulemusena omandada. |
| --- | --- |

(5)

ÜRO peasekretär märkis dokumendis „Securing our Common Future: an Agenda for Disarmament“ („Meie ühise tuleviku tagamine: desarmeerimise tegevuskava“), et CTBT pidurdas võidurelvastumist, piirates kõrgetasemeliste uut tüüpi tuumarelvade väljatöötamist, ning see on samuti võimas normatiivne takistus sellistele riikidele, kes tuumarelva leviku tõkestamise kohustusi rikkudes võivad püüda tuumarelva arendada, toota ja selle tulemusena omandada.

| (6) | 2022. aasta julgeoleku- ja kaitsevaldkonna strateegilises kompassis osutatakse jätkuvale ohule, mis tuleneb massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levikust, tuumaarsenalide laiendamisest, uute relvasüsteemide väljatöötamisest ja tuumarelvaga ähvardamisest mõne riigi poolt, ning väljendatakse liidu eesmärki tugevdada konkreetseid meetmeid desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja relvastuskontrolli eesmärkide toetamiseks. |
| --- | --- |

(6)

2022. aasta julgeoleku- ja kaitsevaldkonna strateegilises kompassis osutatakse jätkuvale ohule, mis tuleneb massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levikust, tuumaarsenalide laiendamisest, uute relvasüsteemide väljatöötamisest ja tuumarelvaga ähvardamisest mõne riigi poolt, ning väljendatakse liidu eesmärki tugevdada konkreetseid meetmeid desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja relvastuskontrolli eesmärkide toetamiseks.

| (7) | Strateegia rakendamise raames võttis nõukogu CTBTO ettevalmistuskomisjoni tegevuse toetuseks vastu kolm ühismeedet ja viis otsust: ühismeetmed 2006/243/ÜVJP, (1) 2007/468/ÜVJP, (2) ja 2008/588/ÜVJP (3) ning otsused 2010/461/ÜVJP, (4) 2012/699/ÜVJP, (5) (ÜVJP) 2015/1837, (6) (ÜVJP) 2018/298 (7) ja (ÜVJP) 2020/901 (8). Seda liidu toetust tuleks jätkata. |
| --- | --- |

(7)

Strateegia rakendamise raames võttis nõukogu CTBTO ettevalmistuskomisjoni tegevuse toetuseks vastu kolm ühismeedet ja viis otsust: ühismeetmed 2006/243/ÜVJP, (1) 2007/468/ÜVJP, (2) ja 2008/588/ÜVJP (3) ning otsused 2010/461/ÜVJP, (4) 2012/699/ÜVJP, (5) (ÜVJP) 2015/1837, (6) (ÜVJP) 2018/298 (7) ja (ÜVJP) 2020/901 (8). Seda liidu toetust tuleks jätkata.

| (8) | Käesoleva otsuse tehniline rakendamine tuleks usaldada CTBTO ettevalmistuskomisjonile, kes on tuginedes oma unikaalsele erialasele pädevusele ning võimekusele, mille aluseks on maailmas rohkem kui 337 rajatist hõlmav rahvusvaheline seiresüsteem (IMS) ja rahvusvaheline andmekeskus, ainus rahvusvaheline organisatsioon, kes on suuteline käesolevat otsust rakendama ning kes omab selleks legitiimsust. Liidu toetatavat tegevust saab rahastada üksnes CTBTO ettevalmistuskomisjonile antava eelarvevälise toetuse kaudu, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsuse tehniline rakendamine tuleks usaldada CTBTO ettevalmistuskomisjonile, kes on tuginedes oma unikaalsele erialasele pädevusele ning võimekusele, mille aluseks on maailmas rohkem kui 337 rajatist hõlmav rahvusvaheline seiresüsteem (IMS) ja rahvusvaheline andmekeskus, ainus rahvusvaheline organisatsioon, kes on suuteline käesolevat otsust rakendama ning kes omab selleks legitiimsust. Liidu toetatavat tegevust saab rahastada üksnes CTBTO ettevalmistuskomisjonile antava eelarvevälise toetuse kaudu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Strateegia, Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia ning julgeoleku ja kaitse strateegilise kompassi rakendamiseks toetab liit täiendavalt CTBTO ettevalmistuskomisjoni tegevust operatiivtegevuse kaudu.

2.   Lõikes 1 osutatud tegevuse eesmärgid on:

| a) | CTBT seire- ja kontrollisüsteemi võimekuse tugevdamine; |
| --- | --- |

a)

CTBT seire- ja kontrollisüsteemi võimekuse tugevdamine;

| b) | CTBT-le alla kirjutanud riikide võimekuse tugevdamine lepingust tulenevate kontrollikohustuste täitmisel ning neile igakülgse kasu võimaldamine lepingu süsteemis osalemisest; |
| --- | --- |

b)

CTBT-le alla kirjutanud riikide võimekuse tugevdamine lepingust tulenevate kontrollikohustuste täitmisel ning neile igakülgse kasu võimaldamine lepingu süsteemis osalemisest;

| c) | CTBTst teadlikkuse suurendamine ning selle ülemaailmse kohaldamise ja jõustamise edendamine. |
| --- | --- |

c)

CTBTst teadlikkuse suurendamine ning selle ülemaailmse kohaldamise ja jõustamise edendamine.

3.   Tegevuse üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“).

2.   Artiklis 1 osutatud tegevuse tehnilise teostamisega tegeleb CTBTO ettevalmistuskomisjon.

3.   CTBTO ettevalmistuskomisjon täidab seda ülesannet kõrge esindaja vastutusel. Selleks lepib kõrge esindaja CTBTO ettevalmistuskomisjoniga kokku vajaliku korra.

Artikkel 3

1.   Lähtesumma artiklis 1 osutatud liidu rahastatava tegevuse teostamiseks on 6 285 929 eurot.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 ette nähtud lähtesummast, hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja reeglitele.

3.   Järelevalvet lõikes 1 osutatud summast rahastatavate kulude nõuetekohase haldamise üle teeb komisjon. Sel eesmärgil sõlmib ta CTBTO ettevalmistuskomisjoniga rahalist toetust käsitleva lepingu. Rahalist toetust käsitlevas lepingus määratakse kindlaks, et CTBTO ettevalmistuskomisjon tagab liidu rahalise toetuse sellise nähtavuse, mis vastab toetuse suurusele.

4.   Komisjon püüab lõikes 3 nimetatud lepingu sõlmida niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Ta teavitab nõukogu kõigist raskustest selles protsessis ning teatab lepingu sõlmimise kuupäeva.

Artikkel 4

1.   Kõrge esindaja annab nõukogule aru käesoleva otsuse rakendamisest CTBTO ettevalmistuskomisjoni korrapäraste aruannete alusel. Need aruanded on nõukogu poolt tehtava hindamise aluseks.

2.   Komisjon annab teavet artiklis 1 osutatud tegevuse teostamise finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2.   Käesolev otsus kaotab kehtivuse 36 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud lepingu sõlmimisest. Kui kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast ei ole nimetatud lepingut sõlmitud, kaotab otsus kehtivuse.

Brüssel, 25. september 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta ühismeede 2006/243/ÜVJP Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuste toetamise kohta kontrollialase koolituse ja suutlikkuse arendamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 88, 25.3.2006, lk 68).

1

(2)  Nõukogu 28. juuni 2007. aasta ühismeede 2007/468/ÜVJP Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuste toetamise kohta selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 176, 6.7.2007, lk 31).

2

(3)  Nõukogu 15. juuli 2008. aasta ühismeede 2008/588/ÜVJP Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuse toetamise kohta selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 189, 17.7.2008, lk 28).

3

(4)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/461/ÜVJP Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuse toetamise kohta selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 219, 20.8.2010, lk 7).

4

(5)  Nõukogu 13. novembri 2012. aasta otsus 2012/699/ÜVJP liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 314, 14.11.2012, lk 27).

5

(6)  Nõukogu 12. oktoobri 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/1837 liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 266, 13.10.2015, lk 83).

6

(7)  Nõukogu 26. veebruari 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/298 liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 56, 28.2.2018, lk 34).

7

(8)  Nõukogu 29. juuni 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/901 liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 207, 30.6.2020, lk 15).

8

---

LISA

TUUMARELVAKATSETUSTE ÜLDISE KEELUSTAMISE LEPINGU ORGANISATSIOONI (CTBTO) ETTEVALMISTUSKOMISJONI TEGEVUSE TOETAMINE

1.   Taust

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase Euroopa Liidu strateegia („strateegia“), mille III peatükis on selliste massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmete loetelu, mida tuleb võtta nii liidus kui ka kolmandates riikides.

| — | Tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise leping (CTBT), millega keelustatakse kõik tuumaplahvatused, on massihävitusrelvade leviku tõkestamise rahvusvahelise süsteemi väga oluline element. CTBT on tugev kollektiivne usaldust ja julgeolekut suurendav meede ning võimas tuumarelvade leviku piiraja, takistades tuumarelvade arendamist nende riikide poolt, kellel neid praegu ei ole, ning samuti juba olemasolevate tuumaarsenalide ajakohastamist. |
| --- | --- |

—

Tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise leping (CTBT), millega keelustatakse kõik tuumaplahvatused, on massihävitusrelvade leviku tõkestamise rahvusvahelise süsteemi väga oluline element. CTBT on tugev kollektiivne usaldust ja julgeolekut suurendav meede ning võimas tuumarelvade leviku piiraja, takistades tuumarelvade arendamist nende riikide poolt, kellel neid praegu ei ole, ning samuti juba olemasolevate tuumaarsenalide ajakohastamist.

CTBT-ga on kehtestatud võimas ülemaailmne tuumarelvakatsetuste vastane norm, mida toetab tipptasemel ja väga tundlik ülemaailmne tuumarelvakatsetuste seire süsteem, CTBTO rahvusvaheline seiresüsteem (IMS), mis jälgib lepingu täitmist.

Leping ei ole veel jõustunud ning ülemaailmsed jõupingutused selle rahvusvahelise rahu ja julgeoleku eest seisva kogukonna ja tegevuskava peamise eesmärgi saavutamiseks jätkuvad. Samal ajal esitab CTBTO IMS rahvusvahelise andmekeskuse kaudu rahvusvahelisele üldsusele pidevalt reaalajas andmeid tagamaks, et ükski tuumarelvakatsetus ei jääks avastamata. Lepingu jõustumiseks arendatakse ja valmistatakse ette ka organisatsiooni kohapealse inspekteerimise võimekust ja tehnoloogiaid.

Euroopa Liit (EL) rakendab aktiivselt oma strateegiat ning on üle kümne aasta andnud CTBTO ettevalmistuskomisjonile märkimisväärset vabatahtlikku toetust, et edendada CTBT jõustumist ning säilitada ja veelgi tugevdada CTBTO järelevalve- ja kontrollivõimekust.

2.   Üldeesmärk

Kooskõlas massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegiaga on käesoleva projekti üldeesmärk aidata kaasa rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamisele ning usaldusväärsuse suurendamisele, edendades CTBT ülemaailmset kohaldamist ja jõustamist ning tugevdades CTBTO rahvusvahelist seire- ja kontrollisüsteemi.

Tugevdades CTBT kontrollisüsteemi võimekust, CTBT-le alla kirjutanud riikide ekspertide võimekust ning suurendades noorte, parlamendiliikmete, ajakirjanike ja teadlaste teadlikkust, on käesoleva projekti eesmärk aidata kaasa sellele, et „säilitada rahu, ennetada konflikte ja tugevdada rahvusvahelist julgeolekut“, nagu on ette nähtud Euroopa Liidu lepingu artiklis 21.

3.   Erieesmärgid

| a) | Tugevdada CTBT seire- ja kontrollisüsteemi võimekust. |
| --- | --- |

a)

Tugevdada CTBT seire- ja kontrollisüsteemi võimekust.

| b) | Tugevdada CTBT-le alla kirjutanud riikide võimekust lepingust tulenevate kontrollikohustuste täitmisel ning võimaldada neile igakülgset kasu lepingu süsteemis osalemisest. |
| --- | --- |

b)

Tugevdada CTBT-le alla kirjutanud riikide võimekust lepingust tulenevate kontrollikohustuste täitmisel ning võimaldada neile igakülgset kasu lepingu süsteemis osalemisest.

| c) | Suurendada CTBT-alast teadlikkust ning edendada selle ülemaailmset kohaldamist ja jõustamist. |
| --- | --- |

c)

Suurendada CTBT-alast teadlikkust ning edendada selle ülemaailmset kohaldamist ja jõustamist.

4.   Oodatavad väljundid

| a) | Projektiga luuakse väljundid, mis aitavad tugevdada CTBT seire- ja kontrollisüsteemi võimekust, tehes järgmist: 1) tõhustades radionukliidide (RN) ja õhukandelise leviku modelleerimise (ATM) konveiereid, 2) parandades teaduslikku arusaama radioaktiivse ksenooni foonist ja selle mõjust CTBTO väärisgaasisüsteemide leidudele, 3) parandades IMSi seismiliste reservjaamade alalhoidmist ning 4) edendades CTBTO kohapealse inspekteerimise võimekuse suurendamist.






  i) | Digitaalsete seismograafvõrkude föderatsiooni (Federation of Digital Seismograph Networks, FDSN) veebiteenuse rakendamise tõhustamine, mis hõlmab kõiki seismilisi, hüdroakustilisi ja infraheliandmeid (SHI) ja radionukliide käsitlevaid andmeid ning asjaomaseid tooteid ja formaate. |
| --- | --- | --- |

a)

Projektiga luuakse väljundid, mis aitavad tugevdada CTBT seire- ja kontrollisüsteemi võimekust, tehes järgmist: 1) tõhustades radionukliidide (RN) ja õhukandelise leviku modelleerimise (ATM) konveiereid, 2) parandades teaduslikku arusaama radioaktiivse ksenooni foonist ja selle mõjust CTBTO väärisgaasisüsteemide leidudele, 3) parandades IMSi seismiliste reservjaamade alalhoidmist ning 4) edendades CTBTO kohapealse inspekteerimise võimekuse suurendamist.

i)

Digitaalsete seismograafvõrkude föderatsiooni (Federation of Digital Seismograph Networks, FDSN) veebiteenuse rakendamise tõhustamine, mis hõlmab kõiki seismilisi, hüdroakustilisi ja infraheliandmeid (SHI) ja radionukliide käsitlevaid andmeid ning asjaomaseid tooteid ja formaate.

| ii) | Toimiv XeBET II tarkvara, millega saab hinnata radioaktiivse ksenooni kontsentratsiooni iga IMSi väärisgaasiproovi kohta. Prototüüp võetakse kasutusele ATMi konveieris ning selle väljund integreeritakse RNi konveierisse, et tõhustada automatiseeritud radionukliidide aruannet (Automated Radionuclide Report (ARR)), läbivaadatud radionukliidide aruannet (Reviewed Radionuclide Report (RRR)) ja bülletääni Standard Screened Radionuclide Event Bulletin (SSREB). See on kättesaadav ka ekspertide tehnilise analüüsi vahendis (Expert Technical Analysis tool set) ja NDC-in-a-Box’is. |
| --- | --- |

ii)

Toimiv XeBET II tarkvara, millega saab hinnata radioaktiivse ksenooni kontsentratsiooni iga IMSi väärisgaasiproovi kohta. Prototüüp võetakse kasutusele ATMi konveieris ning selle väljund integreeritakse RNi konveierisse, et tõhustada automatiseeritud radionukliidide aruannet (Automated Radionuclide Report (ARR)), läbivaadatud radionukliidide aruannet (Reviewed Radionuclide Report (RRR)) ja bülletääni Standard Screened Radionuclide Event Bulletin (SSREB). See on kättesaadav ka ekspertide tehnilise analüüsi vahendis (Expert Technical Analysis tool set) ja NDC-in-a-Box’is.

| iii) | Tarkvara prototüüp, mis võimaldab rakendada ATMi simulatsioonide määramatusi isotoopsuhte analüüsis (sõelumine ja ajastus) ja masinõppe (ML) uuringutes. |
| --- | --- |

iii)

Tarkvara prototüüp, mis võimaldab rakendada ATMi simulatsioonide määramatusi isotoopsuhte analüüsis (sõelumine ja ajastus) ja masinõppe (ML) uuringutes.

| iv) | Sellel ATM-EPSi prototüübil põhinev uuendatud ATMi konveier, mis annab täiendavat ja olulist teavet ATMi määramatuste kohta, suurendades ATMi tulemuste usaldusväärsust. |
| --- | --- |

iv)

Sellel ATM-EPSi prototüübil põhinev uuendatud ATMi konveier, mis annab täiendavat ja olulist teavet ATMi määramatuste kohta, suurendades ATMi tulemuste usaldusväärsust.

| v) | Sellise tarkvara kättesaadavaks tegemine, mida kasutavad a) rahvusvaheline andmekeskus (IDC) ja b) riiklikud andmekeskused (NDC) infraheli- ja hüdroakustiliste andmete töötlemiseks, ning interaktiivne analüüs. |
| --- | --- |

v)

Sellise tarkvara kättesaadavaks tegemine, mida kasutavad a) rahvusvaheline andmekeskus (IDC) ja b) riiklikud andmekeskused (NDC) infraheli- ja hüdroakustiliste andmete töötlemiseks, ning interaktiivne analüüs.

| vi) | Radioaktiivse ksenooni üldise fooni, sealhulgas selle piirkondlike variatsioonide parem mõistmine / kirjeldamine, eriti väärisgaasisüsteemis JPX38. |
| --- | --- |

vi)

Radioaktiivse ksenooni üldise fooni, sealhulgas selle piirkondlike variatsioonide parem mõistmine / kirjeldamine, eriti väärisgaasisüsteemis JPX38.

| vii) | Euraasia teadaolevaid allikaid käsitleva praeguse arusaama täpsustamine, mis aitab paremini mõista / tõlgendada C-taseme episoode. |
| --- | --- |

vii)

Euraasia teadaolevaid allikaid käsitleva praeguse arusaama täpsustamine, mis aitab paremini mõista / tõlgendada C-taseme episoode.

| viii) | ATMi, eelkõige ainete õhukandelise leviku suure lahutusvõimega mudeli (High Resolution Atmospheric Transport) tõhustamine. |
| --- | --- |

viii)

ATMi, eelkõige ainete õhukandelise leviku suure lahutusvõimega mudeli (High Resolution Atmospheric Transport) tõhustamine.

| ix) | Täiustatud allika asukoha määramise algoritmide / sõelumismeetodite väljatöötamine, katsetamine ja optimeerimine (kohaldatakse kõigi muude IMSi väärisgaasisüsteemide andmete suhtes). |
| --- | --- |

ix)

Täiustatud allika asukoha määramise algoritmide / sõelumismeetodite väljatöötamine, katsetamine ja optimeerimine (kohaldatakse kõigi muude IMSi väärisgaasisüsteemide andmete suhtes).

| x) | Parem suutlikkus tuvastada radioaktiivse ksenooni eraldumise alusel tuumarelvakatsetust, määrata selle asukoht ja seda kirjeldada. |
| --- | --- |

x)

Parem suutlikkus tuvastada radioaktiivse ksenooni eraldumise alusel tuumarelvakatsetust, määrata selle asukoht ja seda kirjeldada.

| xi) | Tegevuse objektiks olevate seismiliste reservjaamade andmete kättesaadavuse parandamine jätkusuutlikul viisil kuni 95 protsendini või võimalikult lähedale 100 protsendile. |
| --- | --- |

xi)

Tegevuse objektiks olevate seismiliste reservjaamade andmete kättesaadavuse parandamine jätkusuutlikul viisil kuni 95 protsendini või võimalikult lähedale 100 protsendile.

| xii) | Tegevuse objektiks olevate seismiliste reservjaamade parem alalhoidmine ja suurem stabiilsus, sealhulgas ajapikku nende parem tulemuslikkus ja jaama seisakuaegade lühendamine. |
| --- | --- |

xii)

Tegevuse objektiks olevate seismiliste reservjaamade parem alalhoidmine ja suurem stabiilsus, sealhulgas ajapikku nende parem tulemuslikkus ja jaama seisakuaegade lühendamine.

| xiii) | Kohapealse inspekteerimise (OSI) tõhustamine, tõlkides OSI käsiraamatu kavandi näidisteksti kahte CTBTO keelde ehk prantsuse ja hispaania keelde. |
| --- | --- |

xiii)

Kohapealse inspekteerimise (OSI) tõhustamine, tõlkides OSI käsiraamatu kavandi näidisteksti kahte CTBTO keelde ehk prantsuse ja hispaania keelde.

| b) | Meetmega luuakse väljundid, mis parandavad allakirjutanud riikide riiklike andmekeskuste võimekust ja annavad praktilise koolituse kaudu alusteadmisi lepingust ning ülevaate OSI tegevustest ja seadmetest.






  i) | OSI alase piirkondliku sissejuhatuskursuse (RIC) (RIC-26) läbiviimine Aafrika piirkonnas 2024. aasta alguses. |
| --- | --- | --- |

b)

Meetmega luuakse väljundid, mis parandavad allakirjutanud riikide riiklike andmekeskuste võimekust ja annavad praktilise koolituse kaudu alusteadmisi lepingust ning ülevaate OSI tegevustest ja seadmetest.

i)

OSI alase piirkondliku sissejuhatuskursuse (RIC) (RIC-26) läbiviimine Aafrika piirkonnas 2024. aasta alguses.

| ii) | Aafrika piirkonnast pärit ekspertide arvu suurendamine käimasoleva OSI alase lineaarse koolitusprogrammi raames. |
| --- | --- |

ii)

Aafrika piirkonnast pärit ekspertide arvu suurendamine käimasoleva OSI alase lineaarse koolitusprogrammi raames.

| iii) | 16 suutlikkuse suurendamise süsteemi (CBS) seadmete, sealhulgas suure hoiustamisvõimsusega serverite tagamine ning standardiseeritud tarkvaralahenduste paigaldamine, et riiklikud andmekeskused saaksid toetada riikliku võimekuse loomist ja edasiarendamist osalemaks aktiivselt kontrollisüsteemis, pääsedes juurde IMSi andmetele ja IDC toodetele ning neid analüüsides. |
| --- | --- |

iii)

16 suutlikkuse suurendamise süsteemi (CBS) seadmete, sealhulgas suure hoiustamisvõimsusega serverite tagamine ning standardiseeritud tarkvaralahenduste paigaldamine, et riiklikud andmekeskused saaksid toetada riikliku võimekuse loomist ja edasiarendamist osalemaks aktiivselt kontrollisüsteemis, pääsedes juurde IMSi andmetele ja IDC toodetele ning neid analüüsides.

| iv) | Kaks piirkondlikku koolitust riiklikele andmekeskustele ja kaks piirkondlikku seminari arengumaade ekspertide toetamiseks. |
| --- | --- |

iv)

Kaks piirkondlikku koolitust riiklikele andmekeskustele ja kaks piirkondlikku seminari arengumaade ekspertide toetamiseks.

| v) | Neli SeisComP koolituskursust. |
| --- | --- |

v)

Neli SeisComP koolituskursust.

| vi) | Kuus järel-/hoolduskülastust. |
| --- | --- |

vi)

Kuus järel-/hoolduskülastust.

| vii) | CBSide hooldus. |
| --- | --- |

vii)

CBSide hooldus.

| c) | Lisaks tugevdavad meetmega saavutatud tulemused CTBT ülemaailmset olemust, suurendavad CTBTO ettevalmistuskomisjoni kaasavust ja mitmekesisust ning suurendavad teadlikkust CTBTst noorte spetsialistide seas, kes on pärit mitteallakirjutanud ja mitteratifitseerinud riikidest, sealhulgas riikidest, mille allakirjutamine ja ratifitseerimine on nõutav CTBT jõustumiseks.






  i) | Juhtivate kommunikatsiooniekspertide poolt läbi viidav tuumadesarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkestamise valdkonna loengute sari (Citizen Journalism Academy), mis on suunatud järgmise põlvkonna ajakirjanikele, andes neile tervikliku nägemuse CTBT-st ja selle rollist rahvusvahelises rahu- ja julgeolekustruktuuris. Citizen Journalism Academy lõpetanud koostavad ka pressi- ja teavitusmaterjale, hõlmates teadus- ja tehnoloogiakonverentsi (Science and Technology Conference) ning teadusdiplomaatia sümpoosioni (Science Diplomacy Symposium), millega tehakse leping nähtavamaks noorte seas. |
| --- | --- | --- |

c)

Lisaks tugevdavad meetmega saavutatud tulemused CTBT ülemaailmset olemust, suurendavad CTBTO ettevalmistuskomisjoni kaasavust ja mitmekesisust ning suurendavad teadlikkust CTBTst noorte spetsialistide seas, kes on pärit mitteallakirjutanud ja mitteratifitseerinud riikidest, sealhulgas riikidest, mille allakirjutamine ja ratifitseerimine on nõutav CTBT jõustumiseks.

i)

Juhtivate kommunikatsiooniekspertide poolt läbi viidav tuumadesarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkestamise valdkonna loengute sari (Citizen Journalism Academy), mis on suunatud järgmise põlvkonna ajakirjanikele, andes neile tervikliku nägemuse CTBT-st ja selle rollist rahvusvahelises rahu- ja julgeolekustruktuuris. Citizen Journalism Academy lõpetanud koostavad ka pressi- ja teavitusmaterjale, hõlmates teadus- ja tehnoloogiakonverentsi (Science and Technology Conference) ning teadusdiplomaatia sümpoosioni (Science Diplomacy Symposium), millega tehakse leping nähtavamaks noorte seas.

| ii) | CTBTO noorterühma liikmete osalemine 2024. ja 2026. aasta teadusdiplomaatia sümpoosionil. |
| --- | --- |

ii)

CTBTO noorterühma liikmete osalemine 2024. ja 2026. aasta teadusdiplomaatia sümpoosionil.

| iii) | CTBTO noorterühma liikmete osalemine 2025. aasta teadus- ja tehnoloogiakonverentsil. |
| --- | --- |

iii)

CTBTO noorterühma liikmete osalemine 2025. aasta teadus- ja tehnoloogiakonverentsil.

| iv) | 12 alaesindatud geograafilistest piirkondadest pärit STEM-valdkonna karjääri alustava naise osalemine CTBTO mentorlusprogrammis. Programm hõlmab virtuaalseid seminare, mis keskenduvad karjääri kujundamisele, teabevahetusele ning CTBT teaduslikele ja tehnilistele aspektidele, et aidata osalejatel paremini mõista CTBT-d ja selle kontrollisüsteemi. |
| --- | --- |

iv)

12 alaesindatud geograafilistest piirkondadest pärit STEM-valdkonna karjääri alustava naise osalemine CTBTO mentorlusprogrammis. Programm hõlmab virtuaalseid seminare, mis keskenduvad karjääri kujundamisele, teabevahetusele ning CTBT teaduslikele ja tehnilistele aspektidele, et aidata osalejatel paremini mõista CTBT-d ja selle kontrollisüsteemi.

| v) | CTBTO mentorlusprogrammis osaleva 12 juhendatava osalemine CTBTO töövarjuprogrammis Viinis, et saada parem ülevaade sekretariaadi tööst. |
| --- | --- |

v)

CTBTO mentorlusprogrammis osaleva 12 juhendatava osalemine CTBTO töövarjuprogrammis Viinis, et saada parem ülevaade sekretariaadi tööst.

| vi) | LinkedInis sellise keskkonna arendamine, mis hõlbustab ja soodustab juhendatavate ja mentorite vahelisi sidemeid ning aitab neil olla kursis CTBTO karjäärivõimaluste ja tegevustega. |
| --- | --- |

vi)

LinkedInis sellise keskkonna arendamine, mis hõlbustab ja soodustab juhendatavate ja mentorite vahelisi sidemeid ning aitab neil olla kursis CTBTO karjäärivõimaluste ja tegevustega.

5.   Kestus

Meetme hinnanguline kestus on kokku 36 kuud.

Tegevus 1. Kontrollitehnoloogiate ja seiresüsteemi toetamine

Komponent 1. IDC SHI- ja RN-vahendite ja -toodete tõhustamine

Mõju

Täiustades ja tõhustades radionukliidide (RN) ja õhukandelise leviku modelleerimise (ATM) konveiereid ning parandades digitaalsete seismograafvõrkude föderatsiooni (FDSN) toodete väljatöötamise ja levitamise jätkusuutlikkust, püüame suurendada osalisriikide suutlikkust jälgida ja tõlgendada IDC andmeid ja tooteid. See tugevdab kontrollisüsteemi ja aitab kaasa tuumarelvade leviku tõkestamise eesmärkide saavutamisele kooskõlas ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga (ÜVJP).

Toode 1. FDSNi toodete väljatöötamine ja SHI- ja RN-toodete formaadi tõhustamine

Taust

Ajutine tehniline sekretariaat (Provisional Technical Secretariat, PTS) järgis oma SHI-toodete ja -andmete väljatöötamisel ELi nõukogu VIII otsusele tuginedes FDSNi veebiteenuse standardit. See võimaldas riiklikel andmekeskustel (NDCd) ning rahvusvahelisel andmekeskusel (IDC) taotleda IDC SHI-tooteid ja -andmeid rahvusvahelisest seiresüsteemist (IMS), kasutades standarditele vastavat klienditarkvara.

Esialgsele saavutusele tuginedes on nüüd eesmärk laiendada FDSNi veebiteenuse rakendamist PTSi poolt ka täiendavatele formaatidele ning tagada juurdepääs IDC radionukliidide (RN) toodetele ja andmetele. See tähendaks, et kõikide toodete väljatöötamisel rakendatakse FDSNi veebiteenust. See tagab vastutuse selge jaotuse FDSNi veebiteenuste kaudu toimuva toodete väljatöötamise ning toodete ja andmete levitamise meetodite (VDMS ja SWP) vahel. Selline vastutuse jaotus muudab toodete väljatöötamise ja levitamise süsteemi paindlikumaks ja kergemini hallatavaks. Samuti annab see NDCdele võimaluse teha lisaks IDC toodete saamisele VDMSi ja SWP kaudu IDC toodete kohta otse päringuid FDSNi veebiteenuse kaudu, mis hõlbustab nõudluspõhist toodete levitamist.

IDC toodete ning IMSi andmete väljatöötamise ja levitamise suurem jätkusuutlikkus võimaldab osalisriikidel CTBTO andmeid lihtsamalt ja tõhusamalt läbi vaadata ja analüüsida.

Oodatavad tulemused

| — | NDCdele ja IDC-le osutatavate teenuste parandamine ühe keskse teenuse abil, millega saab taotleda SHI- ja RN-andmeid ja -tooteid. |
| --- | --- |

—

NDCdele ja IDC-le osutatavate teenuste parandamine ühe keskse teenuse abil, millega saab taotleda SHI- ja RN-andmeid ja -tooteid.

Oodatavad väljundid

| — | Kõiki SHI- ja RN-andmeid, -tooteid ja -formaate hõlmava FDSNi veebiteenuse rakendamise tõhustamine. |
| --- | --- |

—

Kõiki SHI- ja RN-andmeid, -tooteid ja -formaate hõlmava FDSNi veebiteenuse rakendamise tõhustamine.

Toode 2. Toimiva ksenooni fooni hindamisvahendi (XeBET II) väljatöötamine

Taust

CTBTO väärisgaasivõrgus täheldatakse sageli ülemaailmsetest inimtekkelistest allikatest pärinevaid radionukliidide heiteid, mis on seotud rahumeelse tegevusega. Need pidevalt esinevad ja suuresti varieeruvad heited nõrgendavad tuumaplahvatuste ülemaailmset seiret. Teades, et see keerukas probleem jääb alatiseks püsima, ollakse suurel üksmeelel selles, et vaja on edasi arendada praeguseid meetodeid vajaliku innovatsiooni kaudu, võttes arvesse saadud õppetunde ning kasutades ATMi ja RNi eksperditeadmisi hõlmavaid valdkonnaüleseid lähenemisviise. Sellised jõupingutused võimaldavad iga IMSi proovi puhul eristada, kas leidu saab selgitada teadaolevate allikatega või võib see olla seotud tuumaplahvatusega.

Olemasolev teaduspõhine tarkvara arendusprojekt XeBET (leping nr 2022–1179) sillutab praegu teed XeBET II-le, pakkudes tarkvara prototüüpide väljatöötamise keskkonda uute andmepõhiste teadusmeetodite katsetamiseks ja demonstreerimiseks. XeBET II on XeBETi loogiline ja oluline edasiarendus, et kasutada selle prototüübi tulemusi sellise tarkvara väljatöötamiseks, mis tagab operatiivselt parima fooni hindamismärke ATMi konveieris. Seega parandab XeBET II tuumakontrollide kvaliteeti.

Oodatavad tulemused

| — | Toimiv XeBET II tarkvara, millega saab hinnata radioaktiivse ksenooni kontsentratsiooni iga IMSi väärisgaasiproovi kohta. Prototüüp võetakse kasutusele ATMi konveieris ning selle väljund integreeritakse RNi konveierisse, et tõhustada automatiseeritud radionukliidide aruannet (Automated Radionuclide Report (ARR)), läbivaadatud radionukliidide aruannet (Reviewed Radionuclide Report (RRR)) ja bülletääni Standard Screened Radionuclide Event Bulletin (SSREB). See on kättesaadav ka ekspertide tehnilise analüüsi vahendis (Expert Technical Analysis tool set) ja NDC-in-a-Box’is. |
| --- | --- |

—

Toimiv XeBET II tarkvara, millega saab hinnata radioaktiivse ksenooni kontsentratsiooni iga IMSi väärisgaasiproovi kohta. Prototüüp võetakse kasutusele ATMi konveieris ning selle väljund integreeritakse RNi konveierisse, et tõhustada automatiseeritud radionukliidide aruannet (Automated Radionuclide Report (ARR)), läbivaadatud radionukliidide aruannet (Reviewed Radionuclide Report (RRR)) ja bülletääni Standard Screened Radionuclide Event Bulletin (SSREB). See on kättesaadav ka ekspertide tehnilise analüüsi vahendis (Expert Technical Analysis tool set) ja NDC-in-a-Box’is.

Oodatavad väljundid

XeBET II on tarkvaralahendus, mis on valmis ATMi ja RNi konveieritesse integreerimiseks. See pakub kolme väljundit.

| — | Luuakse lahendus märkele „pärit teadaolevatest allikatest“ (backtracking to known sources), mis on osa komisjonis kokku lepitud kategoriseerimissüsteemist, kuid mida ei ole veel IDC radionukliidide aruannetes rakendatud. |
| --- | --- |

—

Luuakse lahendus märkele „pärit teadaolevatest allikatest“ (backtracking to known sources), mis on osa komisjonis kokku lepitud kategoriseerimissüsteemist, kuid mida ei ole veel IDC radionukliidide aruannetes rakendatud.

| — | SSREBi tõhustamine, eesmärgiga pakkuda reaalseid automaatseid sõelumistulemusi, selle asemel et lihtsalt võtta andmeid RRRist. |
| --- | --- |

—

SSREBi tõhustamine, eesmärgiga pakkuda reaalseid automaatseid sõelumistulemusi, selle asemel et lihtsalt võtta andmeid RRRist.

| — | Ekspertide tehnilise analüüsi vahendi tagamine. |
| --- | --- |

—

Ekspertide tehnilise analüüsi vahendi tagamine.

Kõik need funktsioonid tehakse NDCdele kättesaadavaks osana NDC-in-a-Box tarkvarast. XeBET II võetakse edasise tõhustamise ja täiendava arendamise aluseks. Lisades XeBET II operatiivsesse ATMi konveierisse, on parem hinnata, kas anomaalne signaal on seotud tuumaplahvatuse või teadaolevate allikatega, mis parandab pikas perspektiivis oluliselt kontrollisüsteemi kvaliteeti.

Toode 3. Tervikliku ennustussüsteemi kaudu täiustatud ATM

Taust

CTBTOs kasutusele võetud ja kasutatav ATMi operatiivsüsteem loob allika retseptorite tundlikkuse (SRS) väljad, kus õhumasside asukoht täpsustatakse enne nende jõudmist IMSi võrgustiku RNi jaamadesse. Sellest tulenevalt toetavad ATMi arvutused radionukliidide tehnoloogiat, luues seose radionukliidide tuvastamise ja võimalike allikate asukohtade vahel.

ATMi toodete puhul on tihtipeale ja õigustatult küsimärgiks nende määramatus ja usaldusväärsus. On üldteada, et määramatust saab hinnata, kasutades üksiku simulatsiooni asemel pigem terviklikku, võrdväärsete simulatsioonide kogumit. EL VII (rubriik 1, komponent 4) alusel rahastatud uuringu põhjal leiti, et tervikliku kogumi omadustest kasu saamiseks piisab kümnest juhuslikult valitud liikmest koosnevast kogumist. See järeldus on eriti oluline IDC operatiivtöö kontekstis, mille käigus tehakse rohkem kui 280 ATMi simulatsiooni iga päev.

Praegune ATMi operatiivsüsteem põhineb Lagrange’i osakeste levikumudelil FLEXPART. Tööd FLEXPART-CTBTO versiooni ajakohastamiseks uusimate teaduslike täiendustega, mida rakendati kasutajaskonna versioonis FLEXPART v10, rahastati EL VIII alusel. Ajakohastatud FLEXPART-CTBTO versiooni veelgi tõhustatud versioon tagab parema arvutusvõimsuse ning usaldusväärsema ja kindlama töötlemise, kasutades kõrgjõudlusega andmetöötluse ressursse koos graafikaprotsessoritega (Graphics Processing Unit, GPU), ning seda rahastatakse ELi nõukogu VIII otsuse alusel (viide: rubriik 1, komponent 2, projekt 4). Uuritakse ka uut, aastaks 2023 välja kuulutatud kasutajaskonna versiooni FLEXPART v11 ja selle võimalikke täiustusi, ning vajaduse korral integreeritakse ka see.

Projekt toob kaasa ka muid täiendusi, laiendades ATMi võimekust nii, et see hõlmaks tervikliku ennustussüsteemi (EPS) kümne liikme jaoks terviklikku modelleerimist. EPSi analüüsi kasutamine võimaldab hinnata ATMi suuniste usalduse taset. Selle ülesande täitmiseks tõhustatakse veelgi EL VII raames välja töötatud tarkvara prototüüpe, mis hõlbustab allikatermini inversiooni modelleeritud aegridade määramatuse hindamist. Lisaks uuritakse täiendavalt ATMi modelleeritud määramatuse kasutamist isotoopsuhte analüüsiks ja masinõppe uuringuteks.

ATMi mudeli prognoosidesse määramatuste sisseviimine võimaldab täpsemalt analüüsida sõelumist ja ajastust (isotoopsuhte analüüs) ja allika asukoha määramist. Terviklik ennustus on ka üks sobivatest meetoditest radionukliidide fooni paremaks hindamiseks. Üldiselt annab see osalisriikidele parema ülevaate radionukliidide eraldumise võimalikust asukohast ja ajastusest ning parandab pikas perspektiivis oluliselt kontrollisüsteemi kvaliteeti. See tugevdab märkimisväärselt CTBT seire- ja kontrollisüsteemi võimekust, andes olulist teavet ATMi määramatuste kohta, mida allakirjutanud riigid on soovinud.

Oodatavad tulemused

| — | Tõhustada ATMi süsteemi (ATM-EPS), mis annab olulist teavet ATMi määramatuste kohta, suurendades ATMi tulemuste usaldusväärsust. |
| --- | --- |

—

Tõhustada ATMi süsteemi (ATM-EPS), mis annab olulist teavet ATMi määramatuste kohta, suurendades ATMi tulemuste usaldusväärsust.

Oodatavad väljundid

| — | Tarkvara prototüüp, mis võimaldab rakendada ATMi simulatsioonide määramatusi isotoopsuhte analüüsis (sõelumine ja ajastus) ja masinõppe (ML) uuringutes. |
| --- | --- |

—

Tarkvara prototüüp, mis võimaldab rakendada ATMi simulatsioonide määramatusi isotoopsuhte analüüsis (sõelumine ja ajastus) ja masinõppe (ML) uuringutes.

| — | Sellel ATM-EPSi prototüübil põhinev uuendatud ATM konveier, mis annab täiendavat ja olulist teavet ATMi määramatuste kohta, suurendades ATMi tulemuste usaldusväärsust. |
| --- | --- |

—

Sellel ATM-EPSi prototüübil põhinev uuendatud ATM konveier, mis annab täiendavat ja olulist teavet ATMi määramatuste kohta, suurendades ATMi tulemuste usaldusväärsust.

Toode 4. Multilainekuju tehnoloogia töötlemise ja interaktiivse süsteemi ajakohastamine

Taust

Infraheli- ja hüdroakustilise töötlemise tarkvara DTK-(G)PMCC, mida toetatakse EL VIII kohase rahastamise kaudu, on IDCs kasutusele võetud ja seda jagatakse nüüd liikmesriikidega NDC-in-a-Box'i kaudu. Selle saavutuse tulemusel on NDCd palunud jätkata tarkvara ajakohastamist ja hüdroakustiliste andmete töötlemise tõhustamist selle vahendi abil. Lisaks on vaja ajakohastada sellega seotud vahendit DTK-DIVA, mis võimaldab teha interaktiivseid analüüse, mis hõlmavad teavet jaamade mürataseme kohta ja töötlemistulemusi, ning infraheliandmete puhul kombineerida andmetöötlusanalüüs atmosfäärialaste teadmistega.

IDC-le ja NDCdele tarkvara pakkumine võimaldab paremat hüdroakustilist töötlemist (DTK(G)PMCC kaudu) ning põhjalikku analüüsi ja visualiseerimist (DTK-DIVA kaudu). Parem hüdroakustiline töötlemine suurendab kontrollisüsteemi suutlikkust määrata kindlaks veealuste tuumarelvakatsetuste asukoht. DTK-DIVA tõhustamine suurendab ekspertide suutlikkust kombineerida seismilistest, hüdroakustilistest ja infrahelidest saadud teavet ning saada üksikasjalikumat teavet algsündmuse kohta.

Oodatavad tulemused

| — | Pakkuda tarkvara, mida kasutavad a) IDC ja b) NDCd infraheli- ja hüdroakustiliste andmete töötlemiseks, ning interaktiivset analüüsi. |
| --- | --- |

—

Pakkuda tarkvara, mida kasutavad a) IDC ja b) NDCd infraheli- ja hüdroakustiliste andmete töötlemiseks, ning interaktiivset analüüsi.

Oodatavad väljundid

| — | Integreeritud hüdroakustilised ja infrahelisündmused ning nende sündmuste põhjalik analüüs. |
| --- | --- |

—

Integreeritud hüdroakustilised ja infrahelisündmused ning nende sündmuste põhjalik analüüs.

Komponent 2. Radioaktiivse ksenooni fooniga seotud kampaaniate jätkamine maailma eri piirkondades

Mõju

Parandada veelgi teaduslikku arusaama radioaktiivse ksenooni foonist ja selle mõjust CTBTO väärisgaasisüsteemidele, mis tugevdab CTBT seire- ja kontrollisüsteemi võimekust.

Taust

Ksenooni radioisotoobid on maa- ja veealuste tuumaplahvatuste puhul kõige sagedamini täheldatavad väärisgaasileiud. Neil on tuumasündmuste kinnitamisel väga oluline roll.

Radioaktiivse ksenooni seire on tehniliselt väga tundlik ning leidude usaldusväärne tõlgendamine sõltub suuresti kohalikest taustteadmistest ja arusaamadest. Üle 500 tuumarajatise kogu maailmas vabastab regulaarselt radioaktiivset ksenooni tavapärase tegevuse käigus. Tuumaelektrijaamad, uurimisreaktorid ja meditsiinis kasutatavate isotoopide tootmise rajatised tekitavad tõepoolest tavapärase tegevuse käigus radioaktiivset ksenooni. Nendest arvukatest inimtekkelistest allikatest pärit heited tekitavad märkimisväärse fooni, mis võib varjata tuumaplahvatusest pärinevaid radioaktiivse ksenooni signaale.

Seetõttu on radioaktiivse ksenooni fooni ja tuumakatsetustest tulenevate signaalide eristamine keeruline ja raske ülesanne. Seega tuleb maailma eri piirkondades eeldatavat väärisgaaside fooni piisavalt uurida, sest see on ainus viis tagada, et allakirjutanud riigid tõlgendavad IMSi jaamade radioaktiivse ksenooni leide õigesti ja täpselt.

Kuigi CTBTO väärisgaasisüsteemid moodustavad ainulaadse võrgustiku, ei kata need täielikult kõiki võimalikke taustategureid. Sõelumismeetodite edasiarendamiseks, täiustamiseks ja valideerimiseks on vaja täpsemaid empiirilisi andmeid. Hästi kavandatud välimõõtmised on parim viis vajalike täiendavate teadmiste saamiseks radioaktiivse ksenooni fooni kohta, eriti piirkondades, kus võib täheldada ebakõlasid võimalike CTBT seisukohalt oluliste leidude ja tavapärase piirkondliku fooni vahel.

ELi nõukogu III otsuse raames saadud Euroopa Liidu toetuse alusel töötas komisjon välja ja soetas kaks transporditavat süsteemi CTBTO jaoks huvipakkuva nelja radioaktiivse ksenooni isotoobi mõõtmiseks. ELi nõukogu V, VI, VII ja VIII otsuse raames viidi maailma eri paigus läbi mitu radioaktiivse ksenooni mõõtmise kampaaniat. Jaapani valitsuselt 2017. aastal saadud toetuse abil soetas komisjon kolmanda transporditava süsteemi.

Kaks süsteemi on praegu kasutusel Jaapanis Mutsus ja Horonobes. Need asukohad on valitud eesmärgiga käitada ajutiselt suure tihedusega minivõrgustikku Jaapanis Takasakis asuva IMS väärisgaasisüsteemi JPX38 piirkonnas. See on esimene kord, kui mitu süsteemi on teineteisele piisavalt lähedal, et viia katseandmete alusel läbi konkreetseid teadusuuringuid ning 1) töötada välja ja katsetada meetodeid fooni paremaks mõistmiseks ja 2) kavandada, katsetada ja arendada edasi täiustatud sõelumismeetodeid.

Jaapani valitsus on varem nõustunud CTBTO kavatsusega võtta kolmas süsteem kasutusele Jaapanis Fukuokas, laiendades ajutist suure tihedusega konfiguratsiooni edela suunas. Kõnealune kolmas süsteem võetakse kasutusele niipea kui võimalik.

Ülevaade varasematest mõõtmiskampaaniatest on esitatud järgmises väljaandes: https://doi.org/10.1016/j.jenvrad.2022.107053. See ülevaade näitab aastate jooksul kogutud radioaktiivse ksenooni fooni mõõtmisandmete väärtusi, sisaldab teaduslikke järeldusi ja kaalutlusi tulevaste mõõtmiskampaaniate kavandamiseks.

Selle jõupingutuse käigus kogutud teaduslikud andmed annavad teadusringkondadele haruldase võimaluse saada mõõtmisandmeid minivõrgustikust, mis on õige suurusega, et mõõta nende ainete õhukandelise leviku suure lahutusvõimega mudelite täpsust. See omakorda aitab teadusringkondadel palju selgemini mõista, kuidas jaamades mõõdetud radioaktiivse ksenooni fooni tasemed varieeruvad, mis aitab märkimisväärselt kaasa PTSi suutlikkusele analüüsida radioaktiivse ksenooni avastamise olulisust. Kui osalisriigid usaldavad kontrollisüsteemi suutlikkust teha vahet ksenooni foonil ja võimalikust huvi pakkuvast sündmusest pärit ksenoonil, tugevdab see massihävitusrelvade leviku tõkestamise korda.

PTSile pakub otsest huvi see, et kogutud andmeid kasutatakse selleks, et paremini mõista ja täpsemini kirjeldada neid Euraasia teadaolevaid allikaid, mis tihti mõjutavad väärisgaasisüsteemi JPX38. Kuna selline minivõrgustiku konfiguratsioon võimaldab jälgida sama heitejuhtumit eri paikades, mis asuvad kõnealuse süsteemi lähedal, kasutatakse neid selleks, et:

testida ja optimeerida täiustatud allika asukoha määramise algoritme ning

paremini aru saada sagedastest C-taseme episoodidest (kus C-tase osutab CTBT suhtes olulise ksenooni radioisotoobi esinemisele tavatul kõrgel kontsentratsioonil).

Selle kampaania tulemuseks olev sõelumismeetodite optimeerimine ja edasiarendamine kajastub IDC analüüsis mitte ainult RN38 andmete, vaid ka kõigi teiste IMSi väärisgaasisüsteemide andmete puhul. See aitab märkimisväärselt kaasa PTSi suutlikkusele analüüsida ksenooni avastamise olulisust, tugevdades seega kontrollisüsteemi.

Oodatavad tulemused

| — | Parandada arusaama radioaktiivse ksenooni üldisest foonist, sealhulgas selle piirkondlikest variatsioonidest, ning paremini tõlgendada CTBT seisukohalt olulisi avastusi. See tulemus saavutatakse kogutud andmete kohta erinevate teadusuuringute läbiviimise teel, nii PTSi kui ka teadusringkondade poolt üldisemalt. CTBTO on organisatsioonisiseselt juba algatanud mitu teadusuuringut, mis põhinevad transporditavate süsteemide kogutud andmetel. See hõlmab näiteks uuringuid, mille eesmärk on:






  — | paremini mõista ja kirjeldada teadaolevate allikate osakaaluprofiile IMSi Ida-Aasia jaamades kogu hooajaliste kõikumiste tsükli jooksul; |
| --- | --- | --- |

—

Parandada arusaama radioaktiivse ksenooni üldisest foonist, sealhulgas selle piirkondlikest variatsioonidest, ning paremini tõlgendada CTBT seisukohalt olulisi avastusi. See tulemus saavutatakse kogutud andmete kohta erinevate teadusuuringute läbiviimise teel, nii PTSi kui ka teadusringkondade poolt üldisemalt. CTBTO on organisatsioonisiseselt juba algatanud mitu teadusuuringut, mis põhinevad transporditavate süsteemide kogutud andmetel. See hõlmab näiteks uuringuid, mille eesmärk on:

—

paremini mõista ja kirjeldada teadaolevate allikate osakaaluprofiile IMSi Ida-Aasia jaamades kogu hooajaliste kõikumiste tsükli jooksul;

| — | täiustada teadmisi Euroopa suurimate meditsiinis kasutatavate isotoopide tootmise rajatiste heidete / heiteprofiilide kohta ning hinnata nende mõju radioaktiivse ksenooni foonile; |
| --- | --- |

—

täiustada teadmisi Euroopa suurimate meditsiinis kasutatavate isotoopide tootmise rajatiste heidete / heiteprofiilide kohta ning hinnata nende mõju radioaktiivse ksenooni foonile;

| — | uurida, kuidas saaks kasutada täiendavaid mõõtmisi, et töötada välja vahendid teadaolevatest allikatest pärit radioaktiivse ksenooni eeldatava fooni täpseks hindamiseks; |
| --- | --- |

—

uurida, kuidas saaks kasutada täiendavaid mõõtmisi, et töötada välja vahendid teadaolevatest allikatest pärit radioaktiivse ksenooni eeldatava fooni täpseks hindamiseks;

| — | töötada välja proovide ühendamise meetodid, kasutades lagunemise konstantsuse analüüsi, et uurida sama avastamisjuhtumit mitmes erinevas kohas. |
| --- | --- |

—

töötada välja proovide ühendamise meetodid, kasutades lagunemise konstantsuse analüüsi, et uurida sama avastamisjuhtumit mitmes erinevas kohas.

Radioaktiivse ksenooni fooni mõõtmise kampaania jätkamisel Jaapanis on teaduslike teadmiste ja arengu seisukohast veel palju pakkuda. See on ainulaadne võimalus, kuna kusagil mujal maailmas ei ole seesugune suure tihedusega konfiguratsioon kasutusel. Selleks et saada kinnitust esimeste uuringute järeldustele, on äärmiselt oluline koguda suure tihedusega võrgustiku kaudu rohkem andmeid, jätkates käimasoleva kampaania elluviimist Jaapanis.

Pärast Jaapanis läbi viidavat mõõtmiskampaaniat saab PTS neid süsteeme kasutada järeluuringute tegemiseks. Ettevalmistuskomisjoni võimalikke suuniseid transporditavate süsteemide kasutamise kohta kaalutakse nõuetekohaselt ja projekti ulatust kohandatakse vastavalt. Alternatiivina võib neid süsteeme kasutada ka ajutiste varu- või koolitussüsteemidena.

Oodatavad väljundid

Peamised oodatavad väljundid on järgmised.

| — | Radioaktiivse ksenooni üldise fooni, sealhulgas selle piirkondlike variatsioonide parem mõistmine / kirjeldamine, eriti väärisgaasisüsteemis JPX38. |
| --- | --- |

—

Radioaktiivse ksenooni üldise fooni, sealhulgas selle piirkondlike variatsioonide parem mõistmine / kirjeldamine, eriti väärisgaasisüsteemis JPX38.

| — | Euraasia teadaolevaid allikaid käsitleva praeguse arusaama täpsustamine, mis aitab paremini mõista / tõlgendada C-taseme episoode. |
| --- | --- |

—

Euraasia teadaolevaid allikaid käsitleva praeguse arusaama täpsustamine, mis aitab paremini mõista / tõlgendada C-taseme episoode.

| — | ATMi, eelkõige ainete õhukandelise leviku suure lahutusvõimega mudeli (High Resolution Atmospheric Transport) tõhustamine. |
| --- | --- |

—

ATMi, eelkõige ainete õhukandelise leviku suure lahutusvõimega mudeli (High Resolution Atmospheric Transport) tõhustamine.

| — | Täiustatud allika asukoha määramise algoritmide / sõelumismeetodite väljatöötamine, katsetamine ja optimeerimine (kohaldatakse kõigi muude IMSi väärisgaasisüsteemide andmete suhtes). |
| --- | --- |

—

Täiustatud allika asukoha määramise algoritmide / sõelumismeetodite väljatöötamine, katsetamine ja optimeerimine (kohaldatakse kõigi muude IMSi väärisgaasisüsteemide andmete suhtes).

| — | Parem suutlikkus tuvastada radioaktiivse ksenooni eraldumisega seotud tuumarelvakatsetust, määrata kindlaks selle asukoht ja seda kirjeldada. |
| --- | --- |

—

Parem suutlikkus tuvastada radioaktiivse ksenooni eraldumisega seotud tuumarelvakatsetust, määrata kindlaks selle asukoht ja seda kirjeldada.

Komponent 3. IMSi sertifitseeritud seismiliste reservjaamade alalhoidmine

Mõju

IMSi seismiliste reservjaamade parem alalhoidmine tugevdab CTBT seire- ja kontrollisüsteemi võimekust ning aitab kaasa ülemaailmsele julgeolekule ja tuumarelva leviku tõkestamisele.

Taust

Selles projekti komponendis tegeletakse jätkuvalt mittetoimivate seismiliste reservjaamadega (AS) ja halvasti toimivate jaamadega, mis vajavad kiiret hooldust, tegeledes eelistatavalt nende jaamadega, mis asuvad finantsraskustes olevates riikides. Lisaks rakendatakse ennetavaid hooldusmeetmeid, kui see on vajalik ja põhjendatud. Viimast tehakse iganenud seadmete ja nende ajakohastamise küsimuste käsitlemise, samuti seadmetega varustatuse taseme tõstmise kaudu.

IMSi seismiliste reservjaamade toetamine ning nende käitaja(te) tehniliste teadmiste ja oskuste parandamine hõlmab vajalikke ja põhjendatud jaamade külastusi ja kohapealseid tõrkeotsinguid, mille käigus on ette nähtud ka praktilised demonstratsioonid ja koolitus. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et seda tehakse koostoimes teiste meetmetega, nt jaamakäitajate tehniliste koolitustega, mis toimuvad korrapäraselt Viini rahvusvahelises keskuses.

Nagu eelmiste programmide puhul, peavad asjaomastes seismilistes reservjaamades tõrkeotsingu- ja hooldusprojekte kavandama ja ellu viima seirerajatiste tugiosakonna hooldusüksuse (Maintenance Unit of the Monitoring Facilities Support Section (IMS/MFS/M)) täistööajaga töötajad.

Oodatavad tulemused

| — | Lahendada need jaamade probleemid, mis on tingitud seadmerikkest, seadmete töötamast lakkamisest, olelusringi lõpust, vananemisest või varuosade puudumisest, mille tagajärjeks on pikaajalised katkestused või seisakud, mis põhjustavad kehva toimimist ja mille tõttu ei saa nad sageli oma funktsiooni täita. |
| --- | --- |

—

Lahendada need jaamade probleemid, mis on tingitud seadmerikkest, seadmete töötamast lakkamisest, olelusringi lõpust, vananemisest või varuosade puudumisest, mille tagajärjeks on pikaajalised katkestused või seisakud, mis põhjustavad kehva toimimist ja mille tõttu ei saa nad sageli oma funktsiooni täita.

| — | Aidata kaasa tuumarelva leviku tõkestamisega seotud ülemaailmsele julgeolekule, avaldades tõelist mõõdetavat mõju IMSi võrgutuvastusvõimele ja seismiliste reservjaamade võrgustiku segmentide usaldusväärsusele. Selle projekti mõju kajastub kõikides tegevuse objektiks olevat jaamades, milles on tänu IMSi reservjaamade paremale alalhoidmisele jätkusuutlikul viisil saavutatud IMSi tehnilistele nõuetele vastav tehniline tase. Eelduste kohaselt peaks see märkimisväärselt parandama andmete kättesaadavust ja kvaliteeti nendes jaamades, millele keskendutakse programmis seadmete parandamise, asendamise või süsteemiparanduste tõttu. |
| --- | --- |

—

Aidata kaasa tuumarelva leviku tõkestamisega seotud ülemaailmsele julgeolekule, avaldades tõelist mõõdetavat mõju IMSi võrgutuvastusvõimele ja seismiliste reservjaamade võrgustiku segmentide usaldusväärsusele. Selle projekti mõju kajastub kõikides tegevuse objektiks olevat jaamades, milles on tänu IMSi reservjaamade paremale alalhoidmisele jätkusuutlikul viisil saavutatud IMSi tehnilistele nõuetele vastav tehniline tase. Eelduste kohaselt peaks see märkimisväärselt parandama andmete kättesaadavust ja kvaliteeti nendes jaamades, millele keskendutakse programmis seadmete parandamise, asendamise või süsteemiparanduste tõttu.

| — | Parandada jaamade süsteemide ja seadmete tugevdamise ning asjaomaste jaamade käitajate tehniliste teadmiste parandamise kaudu püsivat tulemuslikkust. |
| --- | --- |

—

Parandada jaamade süsteemide ja seadmete tugevdamise ning asjaomaste jaamade käitajate tehniliste teadmiste parandamise kaudu püsivat tulemuslikkust.

Oodatavad väljundid

| — | Selle programmi raames käsitletavate seismiliste reservjaamade andmete parem kättesaadavus ja kvaliteet. Saavutada tegevuse objektiks olevates jaamades jätkusuutlikul viisil üle 95-protsendiline või võimalikult 100% lähedane andmete kättesaadavus. Selle eeldatava tulemuse puhul on mõõdetavaks koguseks autenditud andmete kättesaadavus, mis peaks pärast jaamas toimuva tegevuse lõpetamist paranema. |
| --- | --- |

—

Selle programmi raames käsitletavate seismiliste reservjaamade andmete parem kättesaadavus ja kvaliteet. Saavutada tegevuse objektiks olevates jaamades jätkusuutlikul viisil üle 95-protsendiline või võimalikult 100% lähedane andmete kättesaadavus. Selle eeldatava tulemuse puhul on mõõdetavaks koguseks autenditud andmete kättesaadavus, mis peaks pärast jaamas toimuva tegevuse lõpetamist paranema.

| — | Tegevuse objektiks olevate seismiliste reservjaamade parem alalhoidmine ja suurem stabiilsus. See hõlmab ajapikku nende parema tulemuslikkuse saavutamist ja jaama seisakuaegade lühendamist. Selle eeldatava tulemuse puhul on mõõdetavaks koguseks autenditud andmete parem kättesaadavus (minimaalselt) kolme kuu jooksul pärast tegevuse lõpetamist jaamas. |
| --- | --- |

—

Tegevuse objektiks olevate seismiliste reservjaamade parem alalhoidmine ja suurem stabiilsus. See hõlmab ajapikku nende parema tulemuslikkuse saavutamist ja jaama seisakuaegade lühendamist. Selle eeldatava tulemuse puhul on mõõdetavaks koguseks autenditud andmete parem kättesaadavus (minimaalselt) kolme kuu jooksul pärast tegevuse lõpetamist jaamas.

Tegevused

| — | Tehniline tegevus:







  — | Jaamade probleemide väljaselgitamine ja diagnostika koostöös jaamakäitajatega. |
| --- | --- | --- |

—

Tehniline tegevus:

—

Jaamade probleemide väljaselgitamine ja diagnostika koostöös jaamakäitajatega.

| — | Lahenduste väljaselgitamine, lähtudes seadmete remondist, asendamisest või täiustamisest (või nende kombinatsioonist). |
| --- | --- |

—

Lahenduste väljaselgitamine, lähtudes seadmete remondist, asendamisest või täiustamisest (või nende kombinatsioonist).

| — | Rakendamine, testimine ja koolitus: kohapeal läbi viidav kampaania, mis hõlmab seadmete paigaldamist ja testimist ning jaamakäitajate koolitamist. Vajaduse korral toimuvad PTSi töötajate poolsed jaamade külastused. |
| --- | --- |

—

Rakendamine, testimine ja koolitus: kohapeal läbi viidav kampaania, mis hõlmab seadmete paigaldamist ja testimist ning jaamakäitajate koolitamist. Vajaduse korral toimuvad PTSi töötajate poolsed jaamade külastused.

| — | Kaubanduslik/tehniline tegevus:







  — | Seadmete ja/või teenuste soetamine. Suhtlemine töövõtjate ja tarnijatega. |
| --- | --- | --- |

—

Kaubanduslik/tehniline tegevus:

—

Seadmete ja/või teenuste soetamine. Suhtlemine töövõtjate ja tarnijatega.

| — | Kohalevedu ja import (vajaduse korral). |
| --- | --- |

—

Kohalevedu ja import (vajaduse korral).

| — | Kasutuselevõtmine ja järelevalve. |
| --- | --- |

—

Kasutuselevõtmine ja järelevalve.

Komponent 4. OSI käsiraamatu kavandi näidisteksti tõlkimine

Mõju

Asjaolu, OSI käsiraamatu kavandi viimane versioon tehti IFE 25 jaoks kättesaadavaks veel kahes ÜRO ametlikus keeles, suurendab CTBTO mitmekeelsust ja aitab kaasa OSI võimekuse suurendamisele ning samuti tugevdab CTBT seire- ja kontrollisüsteemi võimekust.

Taust

Kohapealse inspekteerimise (OSI) käsiraamat on üks dokumentidest, mis tuleb pärast CTBT jõustumist heaks kiita. Selles antakse juhiseid lepingu ja selle OSI läbiviimist käsitleva protokolli sätete rakendamise kohta, see sisaldab üldpõhimõtteid ja suuniseid ning hõlmab tehnilisi, operatiiv- ja haldusmenetlusi.

Töörühm B on läbi viimas käsiraamatu kavandi väljatöötamise kolmandat etappi, keskendudes lahendamata küsimustele ja 2014. aastal toimunud integreeritud õppusest (IFE14) saadud kogemustele.

2025. aastal on kavas korraldada ulatuslik integreeritud õppus osana OSI alaste õppuste programmist aastateks 2022–2025 (CTBT/PTS/INF.1613), mis võeti vastu ettevalmistuskomisjoni 58. istungjärgul (CTBT/PC-58/2). Käsiraamatu kavand on oluline dokument, mida õppuse käigus katsetatakse. Reageerides allakirjutanud riikide üleskutsele tagada mitmekeelsus, on dokument vaja tõlkida kõikidesse ÜRO keeltesse. See võimaldab maailma kõigi piirkondade tehnilistel ekspertidel dokumendist täpselt aru saada ja aitab oluliselt kaasa OSI võimekuse suurendamisele.

Oodatavad tulemused

| — | Tõhustada CTBTO mitmekeelsust ja aidata kaasa OSI võimekuse suurendamisele. |
| --- | --- |

—

Tõhustada CTBTO mitmekeelsust ja aidata kaasa OSI võimekuse suurendamisele.

Oodatavad väljundid

| — | OSI käsiraamatu kavandi näidisteksti tõlkimine kahte CTBTO keelde ehk prantsuse ja hispaania keelde. |
| --- | --- |

—

OSI käsiraamatu kavandi näidisteksti tõlkimine kahte CTBTO keelde ehk prantsuse ja hispaania keelde.

Tegevused

Töö, mille eesmärk on tõlkida OSI käsiraamatu kavandi näidisteksti viimane versioon inglise keelest kahte CTBTO ametlikku keelde (prantsuse ja hispaania keelde) tellitakse allhanke korras PTSi ja ÜRO Viini büroo vahelise alalise kokkuleppe alusel.

OSI käsiraamatu kavandi tõlgitud näidistekst peaks olema kättesaadav hiljemalt 2024. aasta mai lõpuks.

Tegevus 2. Integreeritud suutlikkuse suurendamine

Komponent 1. OSI alane piirkondlik sissejuhatuskursus Aafrika geograafilises piirkonnas

Mõju

Pakkuda alusteadmisi lepingu ja selle OSIga seotud sätete kohta ning teha ülevaade OSI tegevusest ja varustusest, kasutades selleks allakirjutanud riikide ekspertide praktilist koolitust arengumaades, mille tulemusena suureneb käimasoleva OSI alase lineaarse koolitusprogrammi kandidaatide arv ja neis osalemine.

Taust

Suutlikkuse suurendamise meetmena on OSI alased piirkondlikud sissejuhatuskursused (Regional Introductory Courses, RIC) osutunud väga tähtsaks CTBT kontrollisüsteemi tugevdamisel, eelkõige OSI inspektsiooni koolitusprogrammi (OSI Inspectorate Training Program) väljatöötamisel ja allakirjutanud riikidest pärit asendusinspektori praktikandi kandidaatide nimetamisel.

Arvud näitavad, et pärast RICi läbiviimist suureneb teatavast geograafilisest piirkonnast pärit kandidaatide arv. Komisjon on algatanud OSI alase lineaarse koolitusprogrammi (2022–2025) (OSI Training Linear Programme), mille eesmärk on integreerida asjaomane koolitus kõigisse koolitustsüklitesse ja tagada tõhusam oskuste säilitamise koolitus.

Projekti eesmärk on viia CTBT Aafrika geograafilises piirkonnas läbi üks RIC, et OSI alases lineaarses koolitusprogrammis oleks praktikantide reserv geograafiliselt ja sooliselt võimalikult mitmekesine.

Piirkondlik sissejuhatuskursus toimub 2024. aasta märtsis.

RIC toimub kaheksapäevase kohapealse põimõppekursusena, mis hõlmab teoreetilist ja peamiselt praktilist sissejuhatavat koolitust OSI lepingute protokollide, seadmete, tehnikate ja menetluste kohta. RICid lõpevad lõppõppusega, mille käigus valideeritakse koolitusprogrammi tõhusus.

Oodatavad tulemused

| — | Tutvustada OSI korda allakirjutanud riikide tehnilistele ekspertidele ja personalile. |
| --- | --- |

—

Tutvustada OSI korda allakirjutanud riikide tehnilistele ekspertidele ja personalile.

| — | Laiendada selliste piirkonna allakirjutanud riikide ekspertide reservi, kes on valmis osalema OSIga seotud tegevustes, ning teha kindlaks võimalikud kandidaadid asendusinspektorite PTSi nimekirja jaoks. |
| --- | --- |

—

Laiendada selliste piirkonna allakirjutanud riikide ekspertide reservi, kes on valmis osalema OSIga seotud tegevustes, ning teha kindlaks võimalikud kandidaadid asendusinspektorite PTSi nimekirja jaoks.

Oodatavad väljundid

| — | Suurendada käimasoleva OSI alase lineaarse koolitusprogrammi raames kõnelusest piirkonnast pärit ekspertide arvu. |
| --- | --- |

—

Suurendada käimasoleva OSI alase lineaarse koolitusprogrammi raames kõnelusest piirkonnast pärit ekspertide arvu.

| — | Kontrollimeetmeks on 1.–3. koolitustsükli ajal OSI andmebaasis oleva asendusinspektorite nimekirja ning OSI alase lineaarse koolitusprogrammi keskpaigas OSI andmebaasis oleva nimekirja võrdlev analüüs. |
| --- | --- |

—

Kontrollimeetmeks on 1.–3. koolitustsükli ajal OSI andmebaasis oleva asendusinspektorite nimekirja ning OSI alase lineaarse koolitusprogrammi keskpaigas OSI andmebaasis oleva nimekirja võrdlev analüüs.

Tegevused

| — | RIC-26 viiakse Aafrika piirkonnas läbi 2024. aasta alguses. |
| --- | --- |

—

RIC-26 viiakse Aafrika piirkonnas läbi 2024. aasta alguses.

Komponent 2. Riiklike andmekeskuste suutlikkuse suurendamine

Mõju

Tugevdada ja jätkuvalt toetada lepingu kontrollisüsteemi allakirjutanud riikide NDCde võimekuse loomise ja parandamise kaudu, eelkõige arengumaades, et võimaldada neil kontrollisüsteemi toodetud andmeid ja tooteid täiel määral ära kasutada.

Taust

Suutlikkuse suurendamine on osutunud CTBT kontrollisüsteemi alustalaks. Komisjon jätkab allakirjutanud riikide toetamist, abistades neid ja pakkudes neile vahendeid, et suurendada võimekust CTBT kontrollisüsteemis aktiivselt osaleda. Eri maailmajagude arengumaad on hakanud kasutama IMSi pakutavaid andmeid ja IDC tooteid, kuna need on kasulikud mitte ainult kontrollimise, vaid ka tsiviil-, teadus- ja tööstusrakenduste jaoks. Komisjoni suutlikkuse suurendamise strateegiat on tunnustanud töörühm B (WGB). Euroopa Liidu rahastamise ajal on allakirjutanud riikide teadus- ja tehnilised töötajad osalenud NDC-in-a-Box’i tarkvarapaketi ning CTBT-ga seotud teadmiste kasutamise alastes erikoolitustes, mis tuleb otseselt kasuks riiklikele ametiasutustele. Nende arengumaade institutsioonid, kus asuvad NDCd, on samuti saanud kasu põhiseadmete tagamisest nende andmetöötlusvõimekuse loomiseks või edasiarendamiseks.

Oodatavad tulemused

| — | Tugevdada CTBT kontrollisüsteemi ning suurendada IMSi andmete ja IDC toodete kasutamist arengumaade NDCde poolt. |
| --- | --- |

—

Tugevdada CTBT kontrollisüsteemi ning suurendada IMSi andmete ja IDC toodete kasutamist arengumaade NDCde poolt.

Oodatavad väljundid

| — | Suutlikkuse suurendamise süsteemi (CBS) seadmete tagamine NDCdele, et nad saaksid toetada riikliku võimekuse loomist ja edasiarendamist osalemaks aktiivselt kontrollisüsteemis, pääsedes juurde IMSi andmetele ja IDC toodetele ning neid analüüsida. |
| --- | --- |

—

Suutlikkuse suurendamise süsteemi (CBS) seadmete tagamine NDCdele, et nad saaksid toetada riikliku võimekuse loomist ja edasiarendamist osalemaks aktiivselt kontrollisüsteemis, pääsedes juurde IMSi andmetele ja IDC toodetele ning neid analüüsida.

| — | Kohapealsed tehnilised külastused NDCdesse, et pakkuda tehnilist abi suutlikkuse CBSi paigaldamiseks ja/või hooldamiseks. |
| --- | --- |

—

Kohapealsed tehnilised külastused NDCdesse, et pakkuda tehnilist abi suutlikkuse CBSi paigaldamiseks ja/või hooldamiseks.

| — | Arengumaade ekspertide toetamine vajalike taustteadmiste ja koolitusega, et hõlbustada nende osalemist CTBTO korraldatavatel seminaridel ja koolituskursustel. |
| --- | --- |

—

Arengumaade ekspertide toetamine vajalike taustteadmiste ja koolitusega, et hõlbustada nende osalemist CTBTO korraldatavatel seminaridel ja koolituskursustel.

| — | Piirkondlike seminaride ja koolituste korraldamine. |
| --- | --- |

—

Piirkondlike seminaride ja koolituste korraldamine.

Tegevused

| — | Kaks NDC koolitust ja kaks piirkondlikku seminari. |
| --- | --- |

—

Kaks NDC koolitust ja kaks piirkondlikku seminari.

| — | Neli SeisComP koolituskursust. |
| --- | --- |

—

Neli SeisComP koolituskursust.

| — | Kuus järel-/hoolduskülastust. |
| --- | --- |

—

Kuus järel-/hoolduskülastust.

| — | 16 CBSi, sealhulgas suure hoiustamisvõimsusega serverite soetamine ning standardiseeritud tarkvaralahenduste paigaldamine. |
| --- | --- |

—

16 CBSi, sealhulgas suure hoiustamisvõimsusega serverite soetamine ning standardiseeritud tarkvaralahenduste paigaldamine.

| — | CBSide hooldus. |
| --- | --- |

—

CBSide hooldus.

Komponent 3. Arengumaade tehniliste ekspertide osalemine CTBTO ettevalmistuskomisjoni ametlikel tehnilistel koosolekutel (tehniliste ekspertide toetamise projekt, Technical Experts Support Project, lühend TESP)
   (1)

Mõju

Tugevdada CTBTO ettevalmistuskomisjoni ülemaailmset olemust, suurendada kaasavust ja mitmekesisust, suurendades arengumaade ekspertide tehnilist suutlikkust anda sisuline panus CTBTO poliitikakujundamise protsessidesse.

Taust

2006. aasta novembris leppis komisjon oma 27. istungjärgul (13.–17. november 2006) kokku katseprojekti loomises, mille eesmärk on toetada arengumaade tehniliste ekspertide osalemist töörühma B töös (TESP). Sellest ajast alates on TESP-d korduvalt pikendatud.

Paljudel arengumaadel puuduvad rahalised vahendid, mis võimaldaksid nende ekspertidel osaleda CTBTO ettevalmistuskomisjoni ametlikel tehnilistel koosolekutel tehtavas teaduslikus ja tehnilises töös. See tähendab, et arengumaade esindajate osalus lepingu kontrollisüsteemiga seotud olulistes tehnilistes küsimustes antud soovitustes ja tehtud otsustes on selgelt ja süsteemselt puudulik. Selline puudulikkus on eriti problemaatiline, võttes arvesse, et paljud lepingu IMSi jaamad asuvad või hakkavad asuma arengumaade territooriumil ning neid haldavad kõnealuste riikide asutused. Lisaks sellele on paljud arengumaad praegu kehtestamas ja täiustamas oma NDCsid, et võimaldada neil kasutada kontrollisüsteemi loodud andmetooteid, mida kasutatakse mitte ainult kontrollimisel, vaid ka tsiviil- ja teaduslikel eesmärkidel.

Rahastamine võimaldab CTBTO-l valida vähemalt 12 juhtivat tehnilist eksperti arengumaadest, kes tegelevad CTBT-ga seotud küsimustega, ning rahastada nende osalemist töörühma B kontrolliküsimuste teemalistel koosolekutel kaks korda aastas Austrias Viinis asuvas CTBTO peakorteris. Peamisteks valikukriteeriumiteks on sooline tasakaal ja geograafiline jaotus.

Oodatavad tulemused

| — | Parandada arengumaade tehniliste ekspertide teadmisi ja oskusi CTBTO kontrollitehnoloogiate ning laiemate tsiviil- ja teadusrakenduste kohta, mis lõppkokkuvõttes aitab kaasa pikaajaliste riiklike arengutulemuste parandamisele asjaomastes valdkondades. |
| --- | --- |

—

Parandada arengumaade tehniliste ekspertide teadmisi ja oskusi CTBTO kontrollitehnoloogiate ning laiemate tsiviil- ja teadusrakenduste kohta, mis lõppkokkuvõttes aitab kaasa pikaajaliste riiklike arengutulemuste parandamisele asjaomastes valdkondades.

| — | Parandada CTBT kontrollisüsteemi üle peetavates poliitilistes aruteludes osalevate arengumaade ekspertide seas soolist tasakaalu ja geograafilist mitmekesisust. |
| --- | --- |

—

Parandada CTBT kontrollisüsteemi üle peetavates poliitilistes aruteludes osalevate arengumaade ekspertide seas soolist tasakaalu ja geograafilist mitmekesisust.

Oodatavad väljundid

| — | Rahastatakse vähemalt 12 arengumaade tehnilise eksperdi füüsilist osalemist kahel Viinis toimuval töörühma B koosolekul aastas (võrdne arv mehi ja naisi). |
| --- | --- |

—

Rahastatakse vähemalt 12 arengumaade tehnilise eksperdi füüsilist osalemist kahel Viinis toimuval töörühma B koosolekul aastas (võrdne arv mehi ja naisi).

| — | Eksperte koolitatakse CTBT kontrollitehnoloogiate ning tsiviil- ja teadusrakendustega seotud teaduslike ja tehniliste aspektide alal. |
| --- | --- |

—

Eksperte koolitatakse CTBT kontrollitehnoloogiate ning tsiviil- ja teadusrakendustega seotud teaduslike ja tehniliste aspektide alal.

Tegevus 3. Teavitustegevus

Komponent 1. CTBT tutvustamine järgmisele põlvkonnale

Mõju

Luua desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonna tulevaste juhtide reserv, soodustades põlvkondadevahelist dialoogi, piirkondadevahelist koostoimet ja valdkondadevahelisi uuringuid, mis aitab kokkuvõttes tugevdada CTBT-le allakirjutanud riikide võimekust.

Taust

CTBTO valdkonnaüleseks kohustuseks on võimestada järgmise põlvkonna eksperte, kes on võimelised olema CTBT eestkõnelejaks nii poliitiliselt kui ka tehniliselt, ning edendada lepingu ülemaailmset kohaldamist ja jõustamist.

Alates 2016. aastast on CTBTO olnud ÜRO süsteemis esirinnas oma foorumite avamisel kodanikuühiskonnale ja järgmise põlvkonna aktiivsel kaasamisel, eelkõige oma juhtalgatuse – CTBTO noorterühma teavitusprogrammi – kaudu. Programm on pakkunud (üle 125 riigi) järgmise põlvkonna ekspertidele ainulaadseid võimalusi suutlikkuse suurendamiseks, teadusuuringute läbiviimiseks ja koolituse saamiseks tavapäraselt kinnises tuumarelva leviku tõkestamise ja desarmeerimise keskkonnas.

See komponent toetab kestlikku, skaleeritavat ja hästi juhitud noortealgatuste süsteemi, mille eesmärk on suurendada noorte suutlikkust kogu maailmas, parandades teadmisi ja mõjuvõimu. Eesmärk on korraldada suutlikkuse suurendamise tegevusi, mis on kohandatud konkreetsetele sihtrühmadele, nagu noored ajakirjanikud, teadlased ja tulevased otsustajad riikidest, kes ei ole CTBTd ratifitseerinud ega allkirjastanud. See lähenemisviis suurendab teadlikkust CTBTst ja edendab selle teadlikku toetamist erineva taustaga järgmise põlvkonna ekspertide seas ning toetab kokkuvõttes lepingu ülemaailmset kohaldamist ja jõustamist.

Oodatavad tulemused

| — | Luua uus võimestatud ja kaasatud noorte spetsialistide rühm, kellel on põhjalikud teadmised tuumadesarmeerimise ning CTBT, selle ülemaailmse kohaldamise ja jõustamise kohta. |
| --- | --- |

—

Luua uus võimestatud ja kaasatud noorte spetsialistide rühm, kellel on põhjalikud teadmised tuumadesarmeerimise ning CTBT, selle ülemaailmse kohaldamise ja jõustamise kohta.

| — | Suurendada ja mitmekesistada (nii piirkondlikult kui ka profiilipõhiselt) noorte spetsialistide võrgustikku, mis toetab lepingu ülemaailmset kohaldamist ja jõustamist, aidates samal ajal parandada CTBT rahvusvahelist nähtavust. |
| --- | --- |

—

Suurendada ja mitmekesistada (nii piirkondlikult kui ka profiilipõhiselt) noorte spetsialistide võrgustikku, mis toetab lepingu ülemaailmset kohaldamist ja jõustamist, aidates samal ajal parandada CTBT rahvusvahelist nähtavust.

| — | Parandada CTBT-ga seotud teemade esindatust sotsiaalmeedias. |
| --- | --- |

—

Parandada CTBT-ga seotud teemade esindatust sotsiaalmeedias.

Oodatavad väljundid

| — | Juhtivate kommunikatsiooniekspertide loengute sari. |
| --- | --- |

—

Juhtivate kommunikatsiooniekspertide loengute sari.

| — | Järgmise põlvkonna ajakirjanike tuumadesarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkestamise valdkonna alase suutlikkuse suurendamine, andes neile tervikliku nägemuse CTBT-st ja selle rollist rahvusvahelise rahu ja julgeoleku valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Järgmise põlvkonna ajakirjanike tuumadesarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkestamise valdkonna alase suutlikkuse suurendamine, andes neile tervikliku nägemuse CTBT-st ja selle rollist rahvusvahelise rahu ja julgeoleku valdkonnas.

| — | Teadus- ja tehnoloogiakonverentsi ning teadusdiplomaatia sümpoosioni kajastamine Citizen Journalism Academy lõpetanute poolt, mis suurendab lepingu nähtavust noorte seas. |
| --- | --- |

—

Teadus- ja tehnoloogiakonverentsi ning teadusdiplomaatia sümpoosioni kajastamine Citizen Journalism Academy lõpetanute poolt, mis suurendab lepingu nähtavust noorte seas.

| — | CTBTO noorterühma liikmete poolt välja töötatud ja veebis avaldatud CTBTd käsitlevad sotsiaalmeedia- ja teavitustooted. |
| --- | --- |

—

CTBTO noorterühma liikmete poolt välja töötatud ja veebis avaldatud CTBTd käsitlevad sotsiaalmeedia- ja teavitustooted.

Tegevused

| — | CTBTO noorterühma liikmete osalemine 2024. ja 2026. aasta teadusdiplomaatia sümpoosionil. |
| --- | --- |

—

CTBTO noorterühma liikmete osalemine 2024. ja 2026. aasta teadusdiplomaatia sümpoosionil.

| — | CTBTO noorterühma liikmete osalemine 2025. aasta teadus- ja tehnoloogiakonverentsil. |
| --- | --- |

—

CTBTO noorterühma liikmete osalemine 2025. aasta teadus- ja tehnoloogiakonverentsil.

| — | Citizen Journalism Academy |
| --- | --- |

—

Citizen Journalism Academy

| — | Citizen Journalism Academy tugevdab noorterühma liikmete suhtlemis- ja sotsiaalmeediaoskusi. Professionaalsed sotsiaalmeedia koolitajad pakuvad CTBTO noorterühma liikmetele praktilisi seminare ja juhendamist, õpetades neile, kuidas teha järgmist: |
| --- | --- |

—

Citizen Journalism Academy tugevdab noorterühma liikmete suhtlemis- ja sotsiaalmeediaoskusi. Professionaalsed sotsiaalmeedia koolitajad pakuvad CTBTO noorterühma liikmetele praktilisi seminare ja juhendamist, õpetades neile, kuidas teha järgmist:

| — | viia läbi tõhusaid vestlusi erinevate sidusrühmadega (diplomaatide, tehniliste ekspertide, teiste noortega) ning ette valmistada, uurida ja esitada asjakohaseid küsimusi; |
| --- | --- |

—

viia läbi tõhusaid vestlusi erinevate sidusrühmadega (diplomaatide, tehniliste ekspertide, teiste noortega) ning ette valmistada, uurida ja esitada asjakohaseid küsimusi;

| — | töötada välja professionaalseid tooteid Facebookis, Twitteris, YouTube’is ja muudel platvormidel postitamiseks, kasutades Canvat ja muid mobiilse ajakirjanduse tehnikaid heli salvestamiseks ja mõjusate visuaalsete kujutiste loomiseks; |
| --- | --- |

—

töötada välja professionaalseid tooteid Facebookis, Twitteris, YouTube’is ja muudel platvormidel postitamiseks, kasutades Canvat ja muid mobiilse ajakirjanduse tehnikaid heli salvestamiseks ja mõjusate visuaalsete kujutiste loomiseks;

| — | korraldada edukaid teavitusüritusi; |
| --- | --- |

—

korraldada edukaid teavitusüritusi;

| — | optimeerida sotsiaalmeedia kasutamist mõjusaks sõnumite edastamiseks. |
| --- | --- |

—

optimeerida sotsiaalmeedia kasutamist mõjusaks sõnumite edastamiseks.

Komponent 2. CTBTO mentorlusprogramm

Mõju

Luua massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise valdkonna ametikohtade jaoks 12st karjääri alustavast naiskandidaadist koosnev talendikasvulava, et tugevdada CTBT-le alla kirjutanud riikide võimekust lepingust tulenevate kontrollikohustuste täitmisel ning võimaldada neile igakülgset kasu lepingu süsteemis osalemisest.

Taust

CTBT aastapäeva ning kavandatud teadus- ja diplomaatiasümpoosioni raames algatas CTBTO 2022. aastal kohandatud mentorlusprogrammi 12-le STEM-valdkonnas karjääri alustavale naisele. CTBTO on pühendunud sellele, et viia STEM-valdkonnas karjääri alustavad naised kokku PTSi tehniliste ekspertidega. Mentorlus annab naistele võimaluse luua võrgustikke, tugevdada soovitud oskusi ning saada selgust oma isiklike ja ametialaste eesmärkide kohta. Mentorlus annab kõigile asjaosalistele, nii mentoritele kui ka juhendatavatele, võimaluse õppida ja oma oskusi täiendada. CTBTO ettevalmistuskomisjon tunnistab siiski, et soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel ja olemasoleva ebavõrdsusega tegelemisel on meestel oluline roll. PTSi mentorite hulka kuuluvad nii naised kui ka mehed.

See virtuaalne mentorlusprogramm kõigile STEM-valdkonnas karjääri alustavatele naistele (eelistatakse kandidaate, kes on pärit Aafrikast, Ladina-Ameerikast ja Kariibi mere piirkonnast, Lähis-Idast ja Lõuna-Aasiast, Kagu-Aasiast, Vaikse ookeani piirkonnast ja Kaug-Idast) on üks näide CTBTO algatustest, mille eesmärk on luua talendikasvulava, mis toetab järgmise põlvkonna soolist võrdõiguslikkust, mitmekesisust ja võimestamist.

2022. aastal läbi viidud mentorlusprogrammi katseversiooni käigus osalesid juhendatavad muu hulgas individuaalsetel kohtumistel oma mentoritega, samuti igakuistel temaatilistel seminaridel, mis hõlmasid oskuste parandamist, ning CTBTO eesmärgist ja tegevusest teadlikkuse suurendamise teemalistel seminaridel. Samuti oli üks nende eesmärkidest koostada uurimistöid 19.–23. juunil 2023 toimunud teadus- ja tehnoloogiakonverentsil esitamiseks. Juhendatavad said osaleda ka 2022. aasta teadus- ja diplomaatiasümpoosionil.

Juhendatavate karjääriväljavaateid parandab ka veel üks selle programmi raames välja töötatud algatus. Üks alaline esindus määras oma juhendatava osalema CTBTO suutlikkuse suurendamise alases tegevuses, mille eesmärk on koolitada mentorlusprogrammi järjestikuste tsüklite jaoks asendusinspektoreid; CTBTO soovib laiendada juhendatavate vaatleja staatust ka teiste CTBTO suutlikkuse suurendamise alaste tegevuste puhul.

CTBTO eeldab, et pärast ametlikus sissejuhatavas programmis osalemist saavad nendest naistest konkurentsivõimelised ja kvaliteetsed kandidaadid sekretariaadi tulevastele tehnilistele ametikohtadele.

Eelised mentorite jaoks:

| — | kogemuste ja teadmiste jagamine; |
| --- | --- |

—

kogemuste ja teadmiste jagamine;

| — | oma oskuste praktiseerimine ja tugevdamine; |
| --- | --- |

—

oma oskuste praktiseerimine ja tugevdamine;

| — | õppimine ning professionaalne ja isiklik areng; |
| --- | --- |

—

õppimine ning professionaalne ja isiklik areng;

| — | erinevate vaatenurkade nägemine ja teiste kogemustest õppimine; |
| --- | --- |

—

erinevate vaatenurkade nägemine ja teiste kogemustest õppimine;

| — | uute sidemete loomine ulatuslikus spetsialistide võrgustikus; |
| --- | --- |

—

uute sidemete loomine ulatuslikus spetsialistide võrgustikus;

| — | soodsa töökeskkonna loomisele kaasaaitamine CTBTOs ja sellest väljaspool; |
| --- | --- |

—

soodsa töökeskkonna loomisele kaasaaitamine CTBTOs ja sellest väljaspool;

| — | teiste arengusse ja edusse panustamisest tulenev rahulolu, omades võimalust tõepoolest juhendatavate elu muuta. |
| --- | --- |

—

teiste arengusse ja edusse panustamisest tulenev rahulolu, omades võimalust tõepoolest juhendatavate elu muuta.

Eelised juhendatavate jaoks:

| — | kogemuste jagamine, õppimine ja individuaalse kutsealase nõu saamine; |
| --- | --- |

—

kogemuste jagamine, õppimine ja individuaalse kutsealase nõu saamine;

| — | enesekindluse suurendamine, oskuste arendamine ja pädevuste tugevdamine; |
| --- | --- |

—

enesekindluse suurendamine, oskuste arendamine ja pädevuste tugevdamine;

| — | motivatsiooni suurendamine; |
| --- | --- |

—

motivatsiooni suurendamine;

| — | strateegiate väljatöötamine ametialaste vajaduste rahuldamiseks turvalises ja toetavas keskkonnas; |
| --- | --- |

—

strateegiate väljatöötamine ametialaste vajaduste rahuldamiseks turvalises ja toetavas keskkonnas;

| — | õppimine ning professionaalne ja isiklik areng; |
| --- | --- |

—

õppimine ning professionaalne ja isiklik areng;

| — | erinevate vaatenurkade nägemine ja teiste kogemustest õppimine; |
| --- | --- |

—

erinevate vaatenurkade nägemine ja teiste kogemustest õppimine;

| — | tugevam usk oma võimetesse; |
| --- | --- |

—

tugevam usk oma võimetesse;

| — | uute sidemete loomine ulatuslikus spetsialistide võrgustikus. |
| --- | --- |

—

uute sidemete loomine ulatuslikus spetsialistide võrgustikus.

| — | Eelised komisjoni ja riikide jaoks: |
| --- | --- |

—

Eelised komisjoni ja riikide jaoks:

| — | karjäärivõimalusi ja asjakohaseid üritusi käsitleva teabe vahetamise hõlbustamine ning sihtotstarbelise toetuse kaudu selle edendamine, et sihtrühm kandideeriks vabadele ametikohtadele; |
| --- | --- |

—

karjäärivõimalusi ja asjakohaseid üritusi käsitleva teabe vahetamise hõlbustamine ning sihtotstarbelise toetuse kaudu selle edendamine, et sihtrühm kandideeriks vabadele ametikohtadele;

| — | organisatsiooni toetavate potentsiaalsete tehniliste ekspertide reservi loomine; |
| --- | --- |

—

organisatsiooni toetavate potentsiaalsete tehniliste ekspertide reservi loomine;

| — | karjääri alustavatele isikutele sisukate töökogemuste tagamine, mis võimaldab neil osaleda rahvusvaheliste organisatsioonide tegevuses; |
| --- | --- |

—

karjääri alustavatele isikutele sisukate töökogemuste tagamine, mis võimaldab neil osaleda rahvusvaheliste organisatsioonide tegevuses;

| — | soodsa töökeskkonna tugevdamine CTBTOs ja sellest väljaspool. |
| --- | --- |

—

soodsa töökeskkonna tugevdamine CTBTOs ja sellest väljaspool.

Oodatavad tulemused

| — | Luua reserv pädevatest naiskandidaatidest, kes võiksid massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise valdkonnas karjääri alustada. |
| --- | --- |

—

Luua reserv pädevatest naiskandidaatidest, kes võiksid massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise valdkonnas karjääri alustada.

| — | Toetada karjääri alustavaid naisspetsialiste, kes on huvitatud CTBT-st. |
| --- | --- |

—

Toetada karjääri alustavaid naisspetsialiste, kes on huvitatud CTBT-st.

| — | Suurendada teadlikkust CTBT kontrollisüsteemist. |
| --- | --- |

—

Suurendada teadlikkust CTBT kontrollisüsteemist.

| — | Leida naissoost tehnilisi eksperte ja teha nendega koostööd. |
| --- | --- |

—

Leida naissoost tehnilisi eksperte ja teha nendega koostööd.

| — | Suurendada talendireservi (muu hulgas NDCde) ekspertidest, kes võivad kaaluda ametikohtadele kandideerimist tavapärase värbamisprotsessi kaudu. |
| --- | --- |

—

Suurendada talendireservi (muu hulgas NDCde) ekspertidest, kes võivad kaaluda ametikohtadele kandideerimist tavapärase värbamisprotsessi kaudu.

| — | Parandada töörühmale B suunatud aruandlust valdkonnaülestes küsimustes, mis hõlmab naiste alaesindatust töörühma pädevusse kuuluvas tegevuses. |
| --- | --- |

—

Parandada töörühmale B suunatud aruandlust valdkonnaülestes küsimustes, mis hõlmab naiste alaesindatust töörühma pädevusse kuuluvas tegevuses.

Oodatavad väljundid

| — | Määrata kindlaks järgmine 12st alaesindatud geograafilistest piirkondadest pärit STEM-valdkonnas karjääri alustavast naisest koosnev rühm, kes võiksid tänu CTBT ja selle kontrollisüsteemi paremale mõistmisele kandideerida CTBTO üritustel osalemisele ja sellega seotud ametikohtadele, ning seda rühma arendada ja toetada. |
| --- | --- |

—

Määrata kindlaks järgmine 12st alaesindatud geograafilistest piirkondadest pärit STEM-valdkonnas karjääri alustavast naisest koosnev rühm, kes võiksid tänu CTBT ja selle kontrollisüsteemi paremale mõistmisele kandideerida CTBTO üritustel osalemisele ja sellega seotud ametikohtadele, ning seda rühma arendada ja toetada.

| — | Kutse reisida mentorlusprogrammi lõpus Viini ja osaleda CTBTO töövarjuprogrammis, et saada parem ülevaade sekretariaadi tööst. Juhendatavad tutvustavad oma mentorlusprogrammi raames tehtud edusamme. |
| --- | --- |

—

Kutse reisida mentorlusprogrammi lõpus Viini ja osaleda CTBTO töövarjuprogrammis, et saada parem ülevaade sekretariaadi tööst. Juhendatavad tutvustavad oma mentorlusprogrammi raames tehtud edusamme.

| — | LinkedIni platvormi kasutamine, et töötada välja keskkond, mis hõlbustab ja soodustab juhendatavate ja mentorite vahelisi sidemeid ning aitab neil olla kursis CTBTO karjäärivõimaluste ja -tegevustega. |
| --- | --- |

—

LinkedIni platvormi kasutamine, et töötada välja keskkond, mis hõlbustab ja soodustab juhendatavate ja mentorite vahelisi sidemeid ning aitab neil olla kursis CTBTO karjäärivõimaluste ja -tegevustega.

Tegevused

| — | (Virtuaalne) karjääriseminar, mis hõlmab kolme õppust (oskuste tõhustamiseks). |
| --- | --- |

—

(Virtuaalne) karjääriseminar, mis hõlmab kolme õppust (oskuste tõhustamiseks).

| — | (Virtuaalne) teabevahetusseminar, mis hõlmab kolme õppust (oskuste tõhustamiseks). |
| --- | --- |

—

(Virtuaalne) teabevahetusseminar, mis hõlmab kolme õppust (oskuste tõhustamiseks).

| — | Rahvusvahelise andmekeskuse (virtuaalne) seminar, mis hõlmab kolme õppust (oskuste tõhustamiseks). |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelise andmekeskuse (virtuaalne) seminar, mis hõlmab kolme õppust (oskuste tõhustamiseks).

| — | Rahvusvahelise seiresüsteemi (virtuaalne) seminar, mis hõlmab kolme õppust (oskuste tõhustamiseks). |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelise seiresüsteemi (virtuaalne) seminar, mis hõlmab kolme õppust (oskuste tõhustamiseks).

| — | OSI (virtuaalne) seminar, mis hõlmab kolme õppust (oskuste tõhustamiseks). |
| --- | --- |

—

OSI (virtuaalne) seminar, mis hõlmab kolme õppust (oskuste tõhustamiseks).

| — | Juhendatavatele mõeldud füüsilise kohalviibimisega töövarjuprogramm. |
| --- | --- |

—

Juhendatavatele mõeldud füüsilise kohalviibimisega töövarjuprogramm.

---

(1)  Pakutakse välja, et lühend TESP viitab edaspidi tehniliste ekspertide toetamise projektile (Technical Experts Support Project), kuna 16 aastat eksisteerinud projekt ei ole enam katseprojekt.

---

| 27.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/140 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/140

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/2065,

25. september 2023,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2021/710, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Lähis-Ida rahuprotsessis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 33 ja artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 29. aprillil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/710, (1) millega nimetati Sven KOOPMANS Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja“) Lähis-Ida rahuprotsessis. ELi eriesindaja volitused lõppevad 28. veebruaril 2025. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 29. aprillil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/710, (1) millega nimetati Sven KOOPMANS Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja“) Lähis-Ida rahuprotsessis. ELi eriesindaja volitused lõppevad 28. veebruaril 2025.

| (2) | Selleks et saavutada otsuses (ÜVJP) 2021/710 sätestatud poliitiline eesmärk töötada õiglase, püsiva ja üleüldise rahu nimel, mis tuleks saavutada kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse alusel, ning pidades silmas piirkondlike partneritega selle eesmärgi saavutamiseks tehtavaid suuremaid jõupingutusi, tuleks ELi eriesindaja meeskonda tööle võtta täiendavaid töötajaid. Seetõttu tuleks kulude katmiseks ette nähtud lähtesummat vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et saavutada otsuses (ÜVJP) 2021/710 sätestatud poliitiline eesmärk töötada õiglase, püsiva ja üleüldise rahu nimel, mis tuleks saavutada kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse alusel, ning pidades silmas piirkondlike partneritega selle eesmärgi saavutamiseks tehtavaid suuremaid jõupingutusi, tuleks ELi eriesindaja meeskonda tööle võtta täiendavaid töötajaid. Seetõttu tuleks kulude katmiseks ette nähtud lähtesummat vastavalt kohandada.

| (3) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse (ÜVJP) 2021/710 artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märtsist 2023 kuni 28. veebruarini 2025 ette nähtud lähtesumma on 289 782,33 eurot.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 25. september 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  Nõukogu 29. aprilli 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/710, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Lähis-Ida rahuprotsessis (ELT L 147, 30.4.2021, lk 12).

1

---

| 27.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/141 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/141

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/2066,

25. september 2023,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2023/1599, mis käsitleb Euroopa Liidu julgeoleku- ja kaitsealgatust Guinea lahe Lääne-Aafrika riikide toetuseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu kiitis 29. juunil 2023 heaks kriisiohjekontseptsiooni võimaliku julgeoleku- ja kaitsepartnerluse loomiseks Guinea lahe Lääne-Aafrika riikidega. Kõnealune kontseptsioon põhineb integreeritud käsitlusel, mida rakendatakse Benini, Côte d’Ivoire’i, Ghana ja Togoga loodava julgeoleku- ja kaitsepartnerluse suhtes, mis hõlmab ka ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) raames loodavat missiooni nimelt Euroopa Liidu julgeoleku- ja kaitsealgatus Guinea lahe Lääne-Aafrika riikide toetuseks (edaspidi „algatus“), mida täiendab sõjaliste nõustajate siirmine liidu delegatsioonidesse koos Euroopa rahutagamisrahastu abimeetmetega kaitseotstarbelise varustuse tarnimiseks ja koostoimes julgeolekuga seotud projektidega. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kiitis 29. juunil 2023 heaks kriisiohjekontseptsiooni võimaliku julgeoleku- ja kaitsepartnerluse loomiseks Guinea lahe Lääne-Aafrika riikidega. Kõnealune kontseptsioon põhineb integreeritud käsitlusel, mida rakendatakse Benini, Côte d’Ivoire’i, Ghana ja Togoga loodava julgeoleku- ja kaitsepartnerluse suhtes, mis hõlmab ka ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) raames loodavat missiooni nimelt Euroopa Liidu julgeoleku- ja kaitsealgatus Guinea lahe Lääne-Aafrika riikide toetuseks (edaspidi „algatus“), mida täiendab sõjaliste nõustajate siirmine liidu delegatsioonidesse koos Euroopa rahutagamisrahastu abimeetmetega kaitseotstarbelise varustuse tarnimiseks ja koostoimes julgeolekuga seotud projektidega.

| (2) | Nõukogu võttis 3. augustil 2023 vastu otsuse (ÜVJP) 2023/1599, (1) millega luuakse algatus Beninis ja Ghanas nende riikide esitatud üleskutsete alusel. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 3. augustil 2023 vastu otsuse (ÜVJP) 2023/1599, (1) millega luuakse algatus Beninis ja Ghanas nende riikide esitatud üleskutsete alusel.

| (3) | Togo Vabariigi peaminister kutsus 17. juulil 2023 saadetud kirjas liitu üles siirma algatust tema territooriumile. |
| --- | --- |

(3)

Togo Vabariigi peaminister kutsus 17. juulil 2023 saadetud kirjas liitu üles siirma algatust tema territooriumile.

| (4) | Côte d’Ivoire’i peaminister kutsus 20. juulil 2023 saadetud kirjas liitu üles siirma algatust tema territooriumile. |
| --- | --- |

(4)

Côte d’Ivoire’i peaminister kutsus 20. juulil 2023 saadetud kirjas liitu üles siirma algatust tema territooriumile.

| (5) | Seetõttu tuleks algatus luua ka Côte d’Ivoire’is ja Togos. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks algatus luua ka Côte d’Ivoire’is ja Togos.

| (6) | Otsust (ÜVJP) 2023/1599 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Otsust (ÜVJP) 2023/1599 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse (ÜVJP) 2023/1599 artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Loomine

1.   Liit viib ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) raames läbi missiooni, mille strateegiline eesmärk on aidata Guinea lahe Lääne-Aafrika riikidel anda oma julgeoleku- ja kaitsejõududele piisav suutlikkus ohjeldada terroristlike relvastatud rühmituste survet ja sellele reageerida.

2.   Lõikes 1 osutatud missiooni nimetus on „Euroopa Liidu julgeoleku- ja kaitsealgatus Guinea lahe Lääne-Aafrika riikide toetuseks“ (edaspidi „algatus“).

3.   Algatus luuakse Beninis, Côte d’Ivoire’is, Ghanas ja Togos.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 16. augustist 2023.

Brüssel, 25. september 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  Nõukogu 3. augusti 2023. aasta otsus (ÜVJP) 2023/1599, mis käsitleb Euroopa Liidu julgeoleku- ja kaitsealgatust Guinea lahe Lääne-Aafrika riikide toetuseks (ELT L 196, 4.8.2023, lk 25).

1

---

| 27.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/143 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/143

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/2067,

26. september 2023,

milles käsitletakse teatavaid ajutisi erakorralisi meetmeid seoses lammaste ja kitsede rõugetega Bulgaarias

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 6575 all)

(Ainult bulgaariakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 259 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lammaste ja kitsede rõuged on kitsi ja lambaid kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist. |
| --- | --- |

(1)

Lammaste ja kitsede rõuged on kitsi ja lambaid kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist.

| (2) | Lammaste ja kitsede rõugete puhangu korral kitsede ja lammaste hulgas on tõsine oht, et see taud levib teistesse kitsi või lambaid pidavatesse ettevõtetesse. |
| --- | --- |

(2)

Lammaste ja kitsede rõugete puhangu korral kitsede ja lammaste hulgas on tõsine oht, et see taud levib teistesse kitsi või lambaid pidavatesse ettevõtetesse.

| (3) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (2) on täiendatud tauditõrje eeskirju, mida kohaldatakse selliste loetellu kandud taudide suhtes, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides a, b ja c ning mis on komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 (3) määratletud A-, B- ja C-kategooria taudidena. Eelkõige on delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 21 ja 22 sätestatud piirangutsooni kehtestamine A-kategooria taudi, sealhulgas lammaste ja kitsede rõugete puhangu korral, ning teatavad piirangutsoonis kohaldatavad meetmed. Lisaks on kõnealuse delegeeritud määruse artikli 21 lõikes 1 sätestatud, et piirangutsoon peab koosnema kaitsetsoonist, järelevalvetsoonist ja vajaduse korral täiendavatest piirangutsoonidest, mis asuvad kaitse- ja järelevalvetsoonide ümber või naabruses. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (2) on täiendatud tauditõrje eeskirju, mida kohaldatakse selliste loetellu kandud taudide suhtes, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides a, b ja c ning mis on komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 (3) määratletud A-, B- ja C-kategooria taudidena. Eelkõige on delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 21 ja 22 sätestatud piirangutsooni kehtestamine A-kategooria taudi, sealhulgas lammaste ja kitsede rõugete puhangu korral, ning teatavad piirangutsoonis kohaldatavad meetmed. Lisaks on kõnealuse delegeeritud määruse artikli 21 lõikes 1 sätestatud, et piirangutsoon peab koosnema kaitsetsoonist, järelevalvetsoonist ja vajaduse korral täiendavatest piirangutsoonidest, mis asuvad kaitse- ja järelevalvetsoonide ümber või naabruses.

| (4) | Bulgaaria on teavitanud komisjoni lammaste ja kitsede rõugete praegusest olukorrast oma territooriumil pärast seda, kui 16. septembril 2023 leidis kinnitust kõnealuse taudi puhang kitsede ja lammaste hulgas Burgase piirkonnas, ning on vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 kehtestanud piirangutsooni, mis hõlmab kaitse- ja järelevalvetsoone, kus kohaldatakse delegeeritud määruses (EL) 2020/687 sätestatud üldisi tauditõrjemeetmeid, lisaks on kehtestatud täiendav piirangutsoon, kus samuti kohaldatakse teatavaid kontrollimeetmeid, et ennetada kõnealuse taudi edasist levikut. |
| --- | --- |

(4)

Bulgaaria on teavitanud komisjoni lammaste ja kitsede rõugete praegusest olukorrast oma territooriumil pärast seda, kui 16. septembril 2023 leidis kinnitust kõnealuse taudi puhang kitsede ja lammaste hulgas Burgase piirkonnas, ning on vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 kehtestanud piirangutsooni, mis hõlmab kaitse- ja järelevalvetsoone, kus kohaldatakse delegeeritud määruses (EL) 2020/687 sätestatud üldisi tauditõrjemeetmeid, lisaks on kehtestatud täiendav piirangutsoon, kus samuti kohaldatakse teatavaid kontrollimeetmeid, et ennetada kõnealuse taudi edasist levikut.

| (5) | Selleks et vältida liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja liidu tasandil ja koostöös Bulgaariaga kiiresti määratleda kaitse- ja järelevalvetsoonidest koosnev lammaste ja kitsede rõugete piirangutsoon ning täiendav piirangutsoon kõnealuses liikmesriigis. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et vältida liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja liidu tasandil ja koostöös Bulgaariaga kiiresti määratleda kaitse- ja järelevalvetsoonidest koosnev lammaste ja kitsede rõugete piirangutsoon ning täiendav piirangutsoon kõnealuses liikmesriigis.

| (6) | Seega tuleks käesoleva otsuse lisas esitada Bulgaarias kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide ning täiendavate piirangutsoonide loetelu koos nende kehtivusajaga. |
| --- | --- |

(6)

Seega tuleks käesoleva otsuse lisas esitada Bulgaarias kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide ning täiendavate piirangutsoonide loetelu koos nende kehtivusajaga.

| (7) | Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus seoses lammaste ja kitsede rõugete levikuga ning vajadust ennetada taudi levikut Bulgaaria tabandunud ettevõttest selle liikmesriigi teistesse osadesse või teistesse liikmesriikidesse, on asjakohane kohaldada käesolevas rakendusotsuses sätestatud meetmeid võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus seoses lammaste ja kitsede rõugete levikuga ning vajadust ennetada taudi levikut Bulgaaria tabandunud ettevõttest selle liikmesriigi teistesse osadesse või teistesse liikmesriikidesse, on asjakohane kohaldada käesolevas rakendusotsuses sätestatud meetmeid võimalikult kiiresti.

| (8) | Seega tuleks kuni alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamuse saamiseni kehtestada Bulgaarias viivitamata kaitse- ja järelevalvetsoonid ning täiendavad piirangutsoonid ja kanda need käesoleva otsuse lisasse ja määrata kindlaks nende tsoonideks määramise kestus. |
| --- | --- |

(8)

Seega tuleks kuni alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamuse saamiseni kehtestada Bulgaarias viivitamata kaitse- ja järelevalvetsoonid ning täiendavad piirangutsoonid ja kanda need käesoleva otsuse lisasse ja määrata kindlaks nende tsoonideks määramise kestus.

| (9) | Käesolev otsus tuleb läbi vaadata alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee järgmisel kohtumisel, |
| --- | --- |

(9)

Käesolev otsus tuleb läbi vaadata alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee järgmisel kohtumisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Bulgaaria tagab, et:

| a) | kõnealuse liikmesriigi pädev asutus kehtestab viivitamata kaitse- ja järelevalvetsoonidest ning täiendavatest piirangutsoonidest koosnevad piirangutsoonid vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklile 21 ja kõnealuses artiklis sätestatud tingimustel; |
| --- | --- |

a)

kõnealuse liikmesriigi pädev asutus kehtestab viivitamata kaitse- ja järelevalvetsoonidest ning täiendavatest piirangutsoonidest koosnevad piirangutsoonid vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklile 21 ja kõnealuses artiklis sätestatud tingimustel;

| b) | punktis a osutatud kaitse- ja järelevalvetsoonid ning täiendavad piirangutsoonid hõlmavad vähemalt käesoleva otsuse lisas loetletud alasid. |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud kaitse- ja järelevalvetsoonid ning täiendavad piirangutsoonid hõlmavad vähemalt käesoleva otsuse lisas loetletud alasid.

| c) | igas piirangutsoonis kohaldatakse meetmeid vähemalt kuni käesoleva otsuse lisas loetletud kuupäevadeni. |
| --- | --- |

c)

igas piirangutsoonis kohaldatakse meetmeid vähemalt kuni käesoleva otsuse lisas loetletud kuupäevadeni.

Artikkel 2

1.   Lammaste ja kitsede vedu täiendavast piirangutsoonist väljaspool täiendavat piirangutsooni asuvasse sihtkohta on lubatud ainult pädeva asutuse loal ja see toimub lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimustel.

2.   Pädev asutus võib lubada täiendavas piirangutsoonis peetavate lammaste ja kitsede vedu väljaspool seda täiendavat piirangutsooni asuvasse sihtkohta, kui neid lambaid ja kitsi veetakse otse Bulgaaria territooriumil asuvasse tapamajja koheseks tapmiseks.

3.   Lõikes 2 sätestatud lammaste ja kitsede veoks täiendavast piirangutsoonist kasutatav veovahend:

| a) | vastab delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 24 lõikes 1 veovahendile kehtestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

vastab delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 24 lõikes 1 veovahendile kehtestatud nõuetele;

| b) | puhastatakse ja desinfitseeritakse enne iga loomade vedu pädeva asutuse kontrolli või järelevalve all; |
| --- | --- |

b)

puhastatakse ja desinfitseeritakse enne iga loomade vedu pädeva asutuse kontrolli või järelevalve all;

| c) | puhastatakse ja desinfitseeritakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 24 lõikes 2 transpordivahenditele kehtestatud nõuete kohaselt pädeva asutuse kontrolli või järelevalve all; |
| --- | --- |

c)

puhastatakse ja desinfitseeritakse delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 24 lõikes 2 transpordivahenditele kehtestatud nõuete kohaselt pädeva asutuse kontrolli või järelevalve all;

| d) | tohib mahutada üksnes samas ettevõttes peetavaid sama tervisestaatusega lambaid ja kitsi; |
| --- | --- |

d)

tohib mahutada üksnes samas ettevõttes peetavaid sama tervisestaatusega lambaid ja kitsi;

| e) | plommitakse päritoluettevõtte pädeva asutuse poolt pärast loomade pealelaadimist ja plommid eemaldab sihttapamaja pädev asutus. |
| --- | --- |

e)

plommitakse päritoluettevõtte pädeva asutuse poolt pärast loomade pealelaadimist ja plommid eemaldab sihttapamaja pädev asutus.

4.   Veetavaid lambaid ja kitsi kontrollib pädev asutus kliiniliselt kuni 24 tundi enne veokuupäeva.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2023.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaaria Vabariigile.

Brüssel, 26. september 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/687, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 64).

2

(3)  Komisjoni 3. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1882, milles käsitletakse loetellu kantud taudide kategooriate suhtes teatavate taudiennetuse ja -tõrje eeskirjade kohaldamist ning millega kehtestatakse nimekiri liikidest ja liigirühmadest, mis kujutavad endast arvestatavat riski kõnealuste loetellu kantud taudide levimisel (ELT L 308, 4.12.2018, lk 21).

3

---

LISA

A.   Kinnitatud puhangukollete ümber kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid

| Puhangu ADISe viitenumber | Kaitse- ja järelevalvetsoonidena kehtestatud alad, mis on osa artiklis 1 osutatud Bulgaaria piirangutsoonidest | Kehtivuse lõppkuupäev |
| --- | --- | --- |
| Burgase piirkond


  BG-CAPRIPOX-2023-00001 | Kaitsetsoon:

  Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1) | 10.10.2023 |
| Järelevalvetsoon:

  Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1) | 19.10.2023 |
| Järelevalvetsoon:

  Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1) | 11.10.2023–19.10.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Kaitse- ja järelevalvetsoonidena kehtestatud alad, mis on osa artiklis 1 osutatud Bulgaaria piirangutsoonidest

Kehtivuse lõppkuupäev

Burgase piirkond

BG-CAPRIPOX-2023-00001

Kaitsetsoon:

Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1)

10.10.2023

Järelevalvetsoon:

Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1)

19.10.2023

Järelevalvetsoon:

Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1)

11.10.2023–19.10.2023

B.   Täiendav piirangutsoon

| Piirkond | Artiklis 1 osutatud piirangutsoonina määratletud Bulgaaria alad | Kehtivuse lõppkuupäev |
| --- | --- | --- |
| Burgase, Haskovo ja Yamboli piirkonnad | Täiendav piirangutsoon, mis hõlmab järgmisi alasid:
  Burgase piirkonnas asuvad järgmised omavalitsused:






  — | Malko Tarnovo |

Piirkond

Artiklis 1 osutatud piirangutsoonina määratletud Bulgaaria alad

Kehtivuse lõppkuupäev

Burgase, Haskovo ja Yamboli piirkonnad

Täiendav piirangutsoon, mis hõlmab järgmisi alasid:

Burgase piirkonnas asuvad järgmised omavalitsused:

—

Malko Tarnovo

| — | Sredets |
| --- | --- |

—

Sredets

| — | Tsarevo |
| --- | --- |

—

Tsarevo

Haskovo piirkonnas asuvad järgmised omavalitsused:

| — | Svilengrad |
| --- | --- |

—

Svilengrad

| — | Topolovgrad |
| --- | --- |

—

Topolovgrad

Yamboli piirkonnas asuvad järgmised omavalitsused:

| — | Bolyarovo |
| --- | --- |

—

Bolyarovo

| — | Elhovo |
| --- | --- |

—

Elhovo

30.11.2023

---

| 27.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/147 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/147

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2023/2068,

12. september 2023,

millega muudetakse otsust (EL) 2022/2278 müntide emissiooni 2023. aasta mahu heakskiitmise kohta (EKP/2022/40) (EKP/2023/23)

EUROOPA KESKPANGA JUHATUS,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 128 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga otsust (EL) 2015/2332, 4. detsember 2015, euromüntide emissioonimahu heakskiitmise menetlusraamistiku kohta (EKP/2015/43), (1) eelkõige selle artikli 3 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 1. jaanuarist 1999 on Euroopa Keskpangal (EKP) eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide emiteeritud müntide emissioonimahu heakskiitmise ainuõigus. |
| --- | --- |

(1)

Alates 1. jaanuarist 1999 on Euroopa Keskpangal (EKP) eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide emiteeritud müntide emissioonimahu heakskiitmise ainuõigus.

| (2) | Euroopa Keskpanga otsusega (EL) 2022/2278 (EKP/2022/40) (2) kiitis EKP heaks ringluseks kavandatud euro müntide ja ringluseks mitte kavandatud euro meenemüntide kogumahu 2023. aastal, mille aluseks oli eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide poolt EKP-le esitatud prognoos euro müntide nõudluse arengu kohta 2023. aastal. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Keskpanga otsusega (EL) 2022/2278 (EKP/2022/40) (2) kiitis EKP heaks ringluseks kavandatud euro müntide ja ringluseks mitte kavandatud euro meenemüntide kogumahu 2023. aastal, mille aluseks oli eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide poolt EKP-le esitatud prognoos euro müntide nõudluse arengu kohta 2023. aastal.

| (3) | Otsuse (EL) 2015/2332 (EKP/2015/43) artikli 3 kohaselt peab liikmesriik, mille rahaühik on euro, teatama EKP-le, kui euro müntide tegelik nõudlus võib kalendriaasta osas heaks kiidetud müntide emissioonimahtu ületada, ja esitama erakorralise taotluse täiendava müntide emissioonimahu heakskiitmiseks selle kalendriaasta osas, kui suurenenud mündinõudlus kestab. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse (EL) 2015/2332 (EKP/2015/43) artikli 3 kohaselt peab liikmesriik, mille rahaühik on euro, teatama EKP-le, kui euro müntide tegelik nõudlus võib kalendriaasta osas heaks kiidetud müntide emissioonimahtu ületada, ja esitama erakorralise taotluse täiendava müntide emissioonimahu heakskiitmiseks selle kalendriaasta osas, kui suurenenud mündinõudlus kestab.

| (4) | 31. juulil 2023 sai EKP Oesterreichische Nationalbankilt Austria nimel taotluse 2023. aastal ringluseks kavandatud euro müntide emiteerimiseks lubatud mahu suurendamiseks 35,00 miljoni euro võrra, 81,00 miljonilt eurolt 116,00 miljoni euroni. Euro müntide emiteerimise kogumaht 2023. aastal kasvab Austria jaoks vastavalt 291,51 miljoni euroni, hõlmates 116,00 miljoni euro väärtuses ringluseks kavandatud euro münte ja 175,51 miljonit euro väärtuses meenemünte. Taotlus esitati seoses suurenenud nõudlusega euro müntide järele sularahamahukates sektorites, eelkõige suurema väärtusega euro müntide järele, millele lisandus Austrias tegutsevate hulgipankade erakorraline nõudlus euro müntide järele ning naaberriikide suurenenud piiriülene nõudlus müntide järele. |
| --- | --- |

(4)

31. juulil 2023 sai EKP Oesterreichische Nationalbankilt Austria nimel taotluse 2023. aastal ringluseks kavandatud euro müntide emiteerimiseks lubatud mahu suurendamiseks 35,00 miljoni euro võrra, 81,00 miljonilt eurolt 116,00 miljoni euroni. Euro müntide emiteerimise kogumaht 2023. aastal kasvab Austria jaoks vastavalt 291,51 miljoni euroni, hõlmates 116,00 miljoni euro väärtuses ringluseks kavandatud euro münte ja 175,51 miljonit euro väärtuses meenemünte. Taotlus esitati seoses suurenenud nõudlusega euro müntide järele sularahamahukates sektorites, eelkõige suurema väärtusega euro müntide järele, millele lisandus Austrias tegutsevate hulgipankade erakorraline nõudlus euro müntide järele ning naaberriikide suurenenud piiriülene nõudlus müntide järele.

| (5) | Kui erakorralist taotlust ei ole vaja muuta, võtab EKP nõukogu otsuse (EL) 2015/2332 (EKP/2015/43) artikli 3 lõike 7 kohaselt erakorralise taotluse kohta vastu iseseisva otsuse. |
| --- | --- |

(5)

Kui erakorralist taotlust ei ole vaja muuta, võtab EKP nõukogu otsuse (EL) 2015/2332 (EKP/2015/43) artikli 3 lõike 7 kohaselt erakorralise taotluse kohta vastu iseseisva otsuse.

| (6) | Seetõttu tuleb otsust (EL) 2022/2278 (EKP/2022/40) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleb otsust (EL) 2022/2278 (EKP/2022/40) vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Muudatused

Tabelit otsuse (EL) 2022/2278 (EKP/2022/40) artiklis 2 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Austriat puudutav rida asendatakse järgmisega:








  „Austria | 116,00 | 175,51 | 291,51 “; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Austriat puudutav rida asendatakse järgmisega:

„Austria

116,00

175,51

291,51 “;

| 2) | rida pealkirjaga „Kokku“ asendatakse järgmisega:








  „Kokku | 2 135,94 | 496,18 | 2 632,12 “ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

rida pealkirjaga „Kokku“ asendatakse järgmisega:

„Kokku

2 135,94

496,18

2 632,12 “

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub päeval, mil sellest adressaatidele teatatakse.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele, mille rahaühik on euro.

Frankfurt Maini ääres, 12. september 2023

EKP nõukogu nimel

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  
  ELT L 328, 12.12.2015, lk 123.

1

(2)  Euroopa Keskpanga 8. novembri 2022. aasta otsus (EL) 2022/2278 müntide emissiooni 2023. aasta mahu heakskiitmise kohta (EKP/2022/40) (ELT L 300, 21.11.2022, lk 46).

2

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 27.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/149

---

TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIKU JUHTIMISKOMITEE OTSUS nr 2022/01

15. novembri 2022. aasta

transpordiühenduse asutamise lepingu I lisa läbivaatamise kohta [2023/2069]

TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIK JUHTIMISKOMITEE,

võttes arvesse transpordiühenduse asutamise lepingut, eriti selle artikli 20 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Transpordiühenduse asutamise lepingu (edaspidi „transpordiühenduse leping“) artikli 20 lõike 3 punkti a kohaselt võtab transpordiühenduse piirkondlik juhtimiskomitee uute õiguslikult siduvate Euroopa Liidu õigusaktide puhul muu hulgas vastu otsused transpordiühenduse lepingu I lisa läbivaatamise kohta, et integreerida need õigusaktid transpordiühenduse lepingusse. |
| --- | --- |

(1)

Transpordiühenduse asutamise lepingu (edaspidi „transpordiühenduse leping“) artikli 20 lõike 3 punkti a kohaselt võtab transpordiühenduse piirkondlik juhtimiskomitee uute õiguslikult siduvate Euroopa Liidu õigusaktide puhul muu hulgas vastu otsused transpordiühenduse lepingu I lisa läbivaatamise kohta, et integreerida need õigusaktid transpordiühenduse lepingusse.

| (2) | Alates transpordiühenduse asutamise lepingu allkirjastamise kuupäevast on I lisa juba üks kord ajakohastatud (28. juunil 2021) (1). Alates kõnealusest ajakohastamisest on transpordiühenduse lepinguga hõlmatud valdkondades vastu võetud märkimisväärne arv uusi Euroopa Liidu õigusakte ja samas on mõned teised õigusaktid kehtetuks tunnistatud. Seepärast tuleks I lisa nende muudatuste kajastamiseks läbi vaadata. |
| --- | --- |

(2)

Alates transpordiühenduse asutamise lepingu allkirjastamise kuupäevast on I lisa juba üks kord ajakohastatud (28. juunil 2021) (1). Alates kõnealusest ajakohastamisest on transpordiühenduse lepinguga hõlmatud valdkondades vastu võetud märkimisväärne arv uusi Euroopa Liidu õigusakte ja samas on mõned teised õigusaktid kehtetuks tunnistatud. Seepärast tuleks I lisa nende muudatuste kajastamiseks läbi vaadata.

| (3) | Õigusselguse ja lihtsustamise huvides on asjakohane asendada transpordiühenduse lepingu I lisa käesoleva otsuse lisaga. Tuleb märkida, et lepingu I.1 lisa, sealhulgas kaardid TEN-T kavandatava laiendamise kohta Lääne-Balkani riikidesse (põhi- ja üldvõrk), jäävad sisuliselt samaks, |
| --- | --- |

(3)

Õigusselguse ja lihtsustamise huvides on asjakohane asendada transpordiühenduse lepingu I lisa käesoleva otsuse lisaga. Tuleb märkida, et lepingu I.1 lisa, sealhulgas kaardid TEN-T kavandatava laiendamise kohta Lääne-Balkani riikidesse (põhi- ja üldvõrk), jäävad sisuliselt samaks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Transpordiühenduse lepingu I lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle allkirjastamise kuupäeval.

Brüssel, 15. november 2022.

Piirkondliku juhtimiskomitee nimel

eesistuja

Emina MUJEVIC KARA

---

(1)  Transpordiühenduse piirkondliku juhtimiskomitee otsus nr 2021/05 transpordiühenduse asutamislepingu I lisa läbivaatamise kohta.

1

---

LISA

„I LISA

TRANSPORDISEKTORI JA SELLEGA SEOTUD KÜSIMUSTE SUHTES KOHALDATAVAD ÕIGUSNORMID

„I.1 LISA

KAGU-EUROOPA PÕHIVÕRGU MOODUSTAVA TRANSPORDITARISTU SUHTES KOHALDATAVAD ÕIGUSNORMID

Järgmiste Euroopa Liidu õigusaktide kohaldatavaid sätteid kohaldatakse kooskõlas aluslepinguga ja horisontaalseid kohandusi käsitleva II lisaga, kui käesolevas lisas või I–VI protokollis ei ole ette nähtud teisiti. Vajaduse korral on õigusakti konkreetsed kohandused sätestatud iga õigusakti järel.

Järgmiste Euroopa Liidu õigusaktide puhul on viidatud nende viimasele muudetud versioonile.

| Reguleeritav valdkond | Õigusaktid |
| --- | --- |
| TEN-T areng | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).
  Komisjoni 4. veebruari 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/758, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1315/2013 seoses III lisa kohandamisega (ELT L 126, 14.5.2016, lk 3). |
| Alternatiivkütuste taristu | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1). |

Reguleeritav valdkond

Õigusaktid

TEN-T areng

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

Komisjoni 4. veebruari 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/758, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1315/2013 seoses III lisa kohandamisega (ELT L 126, 14.5.2016, lk 3).

Alternatiivkütuste taristu

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).

KAARDID TEN-T KAVANDATAVA LAIENDAMISE KOHTA LÄÄNE-BALKANI RIIKIDESSE (PÕHI- JA ÜLDVÕRK)

Image 6

Image 7

Image 8

Image 9

„I.2 LISA

RAUDTEETRANSPORDI SUHTES KOHALDATAVAD ÕIGUSNORMID

Järgmiste Euroopa Liidu õigusaktide kohaldatavaid sätteid kohaldatakse kooskõlas aluslepinguga ja horisontaalseid kohandusi käsitleva II lisaga, kui käesolevas lisas või I–VI protokollis ei ole ette nähtud teisiti. Vajaduse korral on õigusakti konkreetsed kohandused sätestatud iga õigusakti järel.

Järgmiste Euroopa Liidu õigusaktide puhul on viidatud nende viimasele muudetud versioonile.

| Reguleeritav valdkond | Õigusaktid |
| --- | --- |
| Turulepääs | Määrus nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel (EÜT 52, 16.8.1960, lk 1121).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2370, millega muudetakse direktiivi 2012/34/EL riigisiseste raudtee-reisijateveoteenuste turu avamise ja raudteeinfrastruktuuri juhtimise osas (ELT L 352, 23.12.2016, lk 1).
  Komisjoni 4. septembri 2017. aasta delegeeritud otsus (EL) 2017/2075, millega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL (millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond) VII lisa (ELT L 295, 14.11.2017, lk 69).
  Komisjoni 11. augusti 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 869/2014 uute raudtee-reisijateveo teenuste kohta (ELT L 239, 12.8.2014, lk 1).
  Komisjoni 6. jaanuari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/10, milles käsitletakse raudteetaristu läbilaskevõime taotlejate jaoks ette nähtud kriteeriume ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 870/2014 (ELT L 3, 7.1.2015, lk 34).
  Komisjoni 4. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/171, mis käsitleb raudteeveo-ettevõtjate tegevuslubade väljaandmise korra teatavaid aspekte (ELT L 29, 5.2.2015, lk 3).
  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/429, millega kehtestatakse müraga seotud kulude puhul kasutustasude määramise kord (ELT L 70, 14.3.2015, lk 36).
  Komisjoni 12. juuni 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/909, milles käsitletakse rongiliikluse korraldamisega seotud otseste kulude arvutamise meetodeid (ELT L 148, 13.6.2015, lk 17).
  Komisjoni 7. juuli 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1100 liikmesriikide aruandekohustuste kohta raudteeturu järelevalve raames (ELT L 181, 9.7.2015, lk 1).
  Komisjoni 7. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/545 raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise raamkokkuleppeid käsitlevate menetluste ja kriteeriumide kohta (ELT L 94, 8.4.2016, lk 1).
  Komisjoni 22. novembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2177 teenindusrajatistele ja raudteega seotud teenustele juurdepääsu kohta (ELT L 307, 23.11.2017, lk 1).
  Komisjoni 20. novembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1795, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL artikli 11 kohase majandusliku tasakaalu katse menetlus ja kriteeriumid (ELT L 294, 21.11.2018, lk 5).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 913/2010 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 22).
  Komisjoni 22. märtsi 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/500, milles käsitletakse Alpi – Lääne-Balkani raudtee-kaubaveokoridori loomise ettepaneku kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 artikliga 5 (ELT L 82, 26.3.2018, lk 13).
  Komisjoni 21. märtsi 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/491, milles käsitletakse asjaomaste liikmesriikide poolt Põhjamere–Vahemere raudtee-kaubaveokoridori laiendamiseks esitatud ühisettepaneku kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 artikliga 5 (ELT L 81, 23.3.2018, lk 23).
  Komisjoni 11. jaanuari 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/300, milles käsitletakse asjaomaste liikmesriikide poolt Atlandi raudtee-kaubaveokoridori laiendamiseks esitatud ühisettepaneku kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 artikliga 5 (ELT L 56, 28.2.2018, lk 60).
  Komisjoni 31. jaanuari 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/178, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/1111, milles käsitletakse asjaomaste liikmesriikide poolt Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori laiendamiseks tehtud ühisettepaneku kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 (konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta) artikliga 5 (ELT L 28, 2.2.2017, lk 71).
  Komisjoni 31. jaanuari 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/177, milles käsitletakse raudtee-kaubaveokoridori „Amber“ loomise ettepaneku vastavust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 artiklile 5 (ELT L 28, 2.2.2017, lk 69).
  Komisjoni 7. juuli 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/1111, milles käsitletakse asjaomaste liikmesriikide poolt Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori laiendamiseks tehtud ühisettepaneku kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 (konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta) artikliga 5 (ELT L 181, 9.7.2015, lk 82).
  Komisjoni 29. juuni 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/1036, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/1429 vaatlusperioodi osas (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 173, 30.6.2022, lk 50). |
| Rongijuhiload | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/59/EÜ ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 51).
  Komisjoni 5. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/554, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/59/EÜ (ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta) VI lisa (ELT L 97, 8.4.2019, lk 1).
  Komisjoni 3. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 36/2010 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/59/EÜ kohaste ühenduse vedurijuhilubade, lisasertifikaatide, lisasertifikaatide kinnitatud koopiate ja vedurijuhiloa taotluste vormide kohta (ELT L 13, 19.1.2010, lk 1).
  Komisjoni 29. oktoobri 2009. aasta otsus 2010/17/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/59/EÜ kohaste vedurijuhilubade ja lisasertifikaatide registrite põhiliste parameetrite vastuvõtmise kohta (ELT L 8, 13.1.2010, lk 17).
  Komisjoni 22. novembri 2011. aasta otsus 2011/765/EL vedurijuhtide koolitamisega tegelevate koolituskeskuste tunnustamise kriteeriumide, vedurijuhtide eksamineerijate tunnustamise kriteeriumide ja eksamite korraldamise kriteeriumide kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/59/EÜ (ELT L 314, 29.11.2011, lk 36). |
| Koostalitlusvõime | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).
  Komisjoni 4. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/545, millega kehtestatakse raudteeveeremile ja raudteeveeremi tüübile loa andmise menetluse praktiline kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/797 (ELT L 90, 6.4.2018, lk 66).
  Komisjoni 8. juuni 2017. aasta delegeeritud otsus (EL) 2017/1474, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 seoses koostalitluse tehniliste kirjelduste koostamise, vastuvõtmise ja läbivaatamise konkreetsete eesmärkidega (ELT L 210, 15.8.2017, lk 5).
  Komisjoni 25. oktoobri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1614, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 47 osutatud veeremiregistrite kirjeldused ning muudetakse komisjoni otsust 2007/756/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks (ELT L 268, 26.10.2018, lk 53).
  Komisjoni 30. novembri 2009. aasta otsus 2009/965/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ (ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta) artikli 27 lõikes 4 osutatud võrdlusdokumendi kohta (ELT L 341, 22.12.2009, lk 1).
  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1299/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „taristu“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 1).
  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1300/2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (ELT L 356, 12.12.2014, lk 110).
  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/772, millega muudetakse määrust (EL) nr 1300/2014 seoses vara inventarinimestikuga, et teha kindlaks juurdepääsu tõkestavad asjaolud, teavitada kasutajaid, teha järelevalvet juurdepääsuvõimaluste tagamisel tehtud edusammude üle ja hinnata neid edusamme (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 1).
  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1301/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 179).
  Komisjoni 13. juuni 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/868, millega muudetakse määrust (EL) nr 1301/2014 ja määrust (EL) nr 1302/2014 energiaarvestussüsteemi ja energiaandmete kogumise süsteemi osas (ELT L 149, 14.6.2018, lk 16).
  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228).
  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1303/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust „Raudteetunnelite ohutus“ (ELT L 356, 12.12.2014, lk 394).
  Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1304/2014 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – müra“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta, millega muudetakse otsust 2008/232/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/229/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 421).
  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/774, millega muudetakse määrust (EL) nr 1304/2014 seoses allsüsteemi „veerem – müra“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohaldamisega olemasolevate kaubavagunite suhtes (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 89).
  Komisjoni 11. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1305/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmete koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 62/2006 (ELT L 356, 12.12.2014, lk 438).
  Komisjoni 23. veebruari 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/278, millega muudetakse määruse (EL) nr 1305/2014 lisa teadete struktuuri, andmete ja teadete mudeli ning vaguni ja ühendveoüksuste kasutamise andmebaasi osas ning et vastu võtta ühise liidese sidekihi IT-standard (ELT L 54, 24.2.2018, lk 11).
  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/778, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1305/2014 muudatuste juhtimise osas (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 356).
  Komisjoni 26. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/541, millega muudetakse määrust (EL) nr 1305/2014 andmete arvutamise ja vahetamise lihtsustamise ja parandamise ning muudatuste juhtimise protsessi ajakohastamise osas (ELT L 108, 29.3.2021, lk 19–56).
  Komisjoni 4. oktoobri 2011. aasta rakendusotsus 2011/665/EL lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registri kohta (ELT L 64, 8.10.2011, lk 32).
  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/777, milles käsitletakse raudteetaristuregistri ühiseid kirjeldusi ja millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/880/EL (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 312).
  Komisjoni 14. novembri 2012. aasta otsus 2012/757/EL, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega muudetakse otsust 2007/756/EÜ (ELT L 345, 15.12.2012, lk 1).
  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/757/EL (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 5).
  Komisjoni 15. detsembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/2238, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/773 rongi tagaosa signaalseadme erijuhtude järkjärgulise kaotamise osas (ELT L 450, 16.12.2021, lk 57).
  Komisjoni 5. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 454/2011 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „reisijateveoteenuste telemaatilised rakendused“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 123, 12.5.2011, lk 11).
  Komisjoni 12. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/250, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 kohast raudtee koostalitluse komponentide ja allsüsteemide EÜ deklaratsioonide ja sertifikaatide näidisvormi, lubatud veeremiüksuse tüübile vastavuse deklaratsiooni näidist ja allsüsteemi EÜ vastavustõendamise menetlust ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 201/2011 (ELT L 42, 13.2.2019, lk 9).
  Komisjoni 27. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/919 Euroopa Liidu raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 158, 15.6.2016, lk 1).
  Komisjoni 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid“ koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2006/861/EÜ (ELT L 104, 12.4.2013, lk 1).
  Komisjoni 9. novembri 2010. aasta otsus 2010/713/EL, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ alusel vastu võetud koostalitluse tehnilistes kirjeldustes kasutatavaid vastavushindamise, kasutuskõlblikkuse hindamise ja EÜ vastavustõendamise menetluse mooduleid (ELT L 319, 4.12.2010, lk 1).
  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/776, millega muudetakse komisjoni määrusi (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1299/2014, (EL) nr 1301/2014, (EL) nr 1302/2014, (EL) nr 1303/2014 ja (EL) 2016/919 ning komisjoni rakendusotsust 2011/665/EL Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/797 vastavusse viimise ja komisjoni delegeeritud otsuses (EL) 2017/1474 sätestatud konkreetsete eesmärkide rakendamise osas (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 108).
  Komisjoni 9. märtsi 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/387, millega muudetakse määrusi (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1302/2014 ja (EL) 2016/919 kasutusala laiendamise ja üleminekuperioodide osas (ELT L 73, 10.3.2020, lk 6).
  Komisjoni 19. märtsi 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/424, milles käsitletakse komisjonile teabe esitamist koostalitluse tehniliste kirjelduste kohaldamata jätmise kohta kooskõlas direktiiviga (EL) 2016/797 (ELT L 84, 20.3.2020, lk 20). |
| Euroopa Liidu Raudteeamet | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/796, mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L 138, 26.5.2016, lk 1).
  Komisjoni 13. juuni 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/867, millega kehtestatakse Euroopa Liidu Raudteeameti apellatsiooninõukogu(de) kodukord (ELT L 149, 14.6.2018, lk 3).
  Komisjoni 2. mai 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/764 Euroopa Liidu Raudteeametile makstavate lõivude ja tasude ning nende maksmise tingimuste kohta (ELT L 129, 25.5.2018, lk 68).
  Komisjoni 29. oktoobri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1903, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/764 Euroopa Liidu Raudteeametile makstavate lõivude ja tasude ning nende maksmise tingimuste kohta (ELT L 387, 3.11.2021, lk 126). |
| Raudteeohutus | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 102).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2020. aasta määrus (EL) 2020/1530, millega muudetakse direktiivi (EL) 2016/798 seoses raudtee ohutus- ja koostalitluseeskirjade kohaldamisega La Manche’i väina püsiühenduse suhtes (ELT L 352, 22.10.2020, lk 1).
  Komisjoni 9. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/763, millega kehtestatakse raudteeveo-ettevõtjatele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 alusel ühtse ohutustunnistuse väljaandmise praktiline kord ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 653/2007 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 49).
  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/779, millega kehtestatakse veeremiüksuste hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise üksikasjalikud eeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/798 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 445/2011 (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 360).
  Komisjoni 9. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1158/2010 raudteede ohutustunnistuste vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 326, 10.12.2010, lk 11).
  Komisjoni 8. märtsi 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/762, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohastele ohutusjuhtimissüsteemi nõuetele vastavad ühised ohutusmeetodid ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 1158/2010 ja (EL) nr 1169/2010 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 26).
  Komisjoni 10. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1169/2010 raudtee ohutusloa vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 327, 11.12.2010, lk 13). Komisjoni 16. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1078/2012, milles käsitletakse pärast ohutustunnistuse või ohutusloa saamist raudteeveo-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ning hoolduse eest vastutavate üksuste poolt tehtava järelevalve ühist ohutusmeetodit (ELT L 320, 17.11.2012, lk 8).
  Komisjoni 16. veebruari 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/761, millega kehtestatakse ühised ohutusmeetodid riiklike ohutusasutuste poolt pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohase ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa väljaandmist tehtavaks järelevalveks ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 1077/2012 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 16).
  Komisjoni 5. juuni 2009. aasta otsus 2009/460/EÜ, milles käsitletakse ohutuseesmärkide saavutamise hindamiseks ettenähtud ühise ohutusmeetodi vastuvõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artiklile 6 (ELT L 150, 13.6.2009, lk 11).
  Komisjoni 16. mai 2019. aasta soovitus (EL) 2019/780 taristuettevõtjatele ohutuslubade väljastamise praktilise korra kohta (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 390). |
| Ohtlike kaupade sisevedu | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13). |
| Transporditavad surveseadmed | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2010. aasta direktiiv 2010/35/EL transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ (ELT L 165, 30.6.2010, lk 1). |
| Sotsiaalvaldkond – Tööaeg/-tunnid | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (ELT L 299, 18.11.2003, lk 9).
  Nõukogu 18. juuli 2005. aasta direktiiv 2005/47/EÜ Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahelise raudteesektoris piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste mõningaid aspekte käsitleva kokkuleppe kohta – Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) ja Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) vahel sõlmitud piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste mõningaid aspekte käsitlev kokkulepe (ELT L 195, 27.7.2005, lk 15). |
| Reisijate õigused | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1371/2007 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 14).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/782 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (ELT L 172, 17.5.2021, lk 1–52), mida kohaldatakse alates 7. juunist 2023. |
| Elektrooniline kaubaveoteave | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1056 elektroonilise kaubaveoteabe kohta (ELT L 249, 31.7.2020, lk 33). |

Reguleeritav valdkond

Õigusaktid

Turulepääs

Määrus nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel (EÜT 52, 16.8.1960, lk 1121).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2370, millega muudetakse direktiivi 2012/34/EL riigisiseste raudtee-reisijateveoteenuste turu avamise ja raudteeinfrastruktuuri juhtimise osas (ELT L 352, 23.12.2016, lk 1).

Komisjoni 4. septembri 2017. aasta delegeeritud otsus (EL) 2017/2075, millega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL (millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond) VII lisa (ELT L 295, 14.11.2017, lk 69).

Komisjoni 11. augusti 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 869/2014 uute raudtee-reisijateveo teenuste kohta (ELT L 239, 12.8.2014, lk 1).

Komisjoni 6. jaanuari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/10, milles käsitletakse raudteetaristu läbilaskevõime taotlejate jaoks ette nähtud kriteeriume ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 870/2014 (ELT L 3, 7.1.2015, lk 34).

Komisjoni 4. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/171, mis käsitleb raudteeveo-ettevõtjate tegevuslubade väljaandmise korra teatavaid aspekte (ELT L 29, 5.2.2015, lk 3).

Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/429, millega kehtestatakse müraga seotud kulude puhul kasutustasude määramise kord (ELT L 70, 14.3.2015, lk 36).

Komisjoni 12. juuni 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/909, milles käsitletakse rongiliikluse korraldamisega seotud otseste kulude arvutamise meetodeid (ELT L 148, 13.6.2015, lk 17).

Komisjoni 7. juuli 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1100 liikmesriikide aruandekohustuste kohta raudteeturu järelevalve raames (ELT L 181, 9.7.2015, lk 1).

Komisjoni 7. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/545 raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise raamkokkuleppeid käsitlevate menetluste ja kriteeriumide kohta (ELT L 94, 8.4.2016, lk 1).

Komisjoni 22. novembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2177 teenindusrajatistele ja raudteega seotud teenustele juurdepääsu kohta (ELT L 307, 23.11.2017, lk 1).

Komisjoni 20. novembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1795, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL artikli 11 kohase majandusliku tasakaalu katse menetlus ja kriteeriumid (ELT L 294, 21.11.2018, lk 5).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 913/2010 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 22).

Komisjoni 22. märtsi 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/500, milles käsitletakse Alpi – Lääne-Balkani raudtee-kaubaveokoridori loomise ettepaneku kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 artikliga 5 (ELT L 82, 26.3.2018, lk 13).

Komisjoni 21. märtsi 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/491, milles käsitletakse asjaomaste liikmesriikide poolt Põhjamere–Vahemere raudtee-kaubaveokoridori laiendamiseks esitatud ühisettepaneku kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 artikliga 5 (ELT L 81, 23.3.2018, lk 23).

Komisjoni 11. jaanuari 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/300, milles käsitletakse asjaomaste liikmesriikide poolt Atlandi raudtee-kaubaveokoridori laiendamiseks esitatud ühisettepaneku kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 artikliga 5 (ELT L 56, 28.2.2018, lk 60).

Komisjoni 31. jaanuari 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/178, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/1111, milles käsitletakse asjaomaste liikmesriikide poolt Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori laiendamiseks tehtud ühisettepaneku kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 (konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta) artikliga 5 (ELT L 28, 2.2.2017, lk 71).

Komisjoni 31. jaanuari 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/177, milles käsitletakse raudtee-kaubaveokoridori „Amber“ loomise ettepaneku vastavust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 artiklile 5 (ELT L 28, 2.2.2017, lk 69).

Komisjoni 7. juuli 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/1111, milles käsitletakse asjaomaste liikmesriikide poolt Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori laiendamiseks tehtud ühisettepaneku kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 (konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta) artikliga 5 (ELT L 181, 9.7.2015, lk 82).

Komisjoni 29. juuni 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/1036, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/1429 vaatlusperioodi osas (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 173, 30.6.2022, lk 50).

Rongijuhiload

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/59/EÜ ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 51).

Komisjoni 5. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/554, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/59/EÜ (ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta) VI lisa (ELT L 97, 8.4.2019, lk 1).

Komisjoni 3. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 36/2010 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/59/EÜ kohaste ühenduse vedurijuhilubade, lisasertifikaatide, lisasertifikaatide kinnitatud koopiate ja vedurijuhiloa taotluste vormide kohta (ELT L 13, 19.1.2010, lk 1).

Komisjoni 29. oktoobri 2009. aasta otsus 2010/17/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/59/EÜ kohaste vedurijuhilubade ja lisasertifikaatide registrite põhiliste parameetrite vastuvõtmise kohta (ELT L 8, 13.1.2010, lk 17).

Komisjoni 22. novembri 2011. aasta otsus 2011/765/EL vedurijuhtide koolitamisega tegelevate koolituskeskuste tunnustamise kriteeriumide, vedurijuhtide eksamineerijate tunnustamise kriteeriumide ja eksamite korraldamise kriteeriumide kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/59/EÜ (ELT L 314, 29.11.2011, lk 36).

Koostalitlusvõime

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).

Komisjoni 4. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/545, millega kehtestatakse raudteeveeremile ja raudteeveeremi tüübile loa andmise menetluse praktiline kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/797 (ELT L 90, 6.4.2018, lk 66).

Komisjoni 8. juuni 2017. aasta delegeeritud otsus (EL) 2017/1474, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 seoses koostalitluse tehniliste kirjelduste koostamise, vastuvõtmise ja läbivaatamise konkreetsete eesmärkidega (ELT L 210, 15.8.2017, lk 5).

Komisjoni 25. oktoobri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1614, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 47 osutatud veeremiregistrite kirjeldused ning muudetakse komisjoni otsust 2007/756/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks (ELT L 268, 26.10.2018, lk 53).

Komisjoni 30. novembri 2009. aasta otsus 2009/965/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ (ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta) artikli 27 lõikes 4 osutatud võrdlusdokumendi kohta (ELT L 341, 22.12.2009, lk 1).

Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1299/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „taristu“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 1).

Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1300/2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (ELT L 356, 12.12.2014, lk 110).

Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/772, millega muudetakse määrust (EL) nr 1300/2014 seoses vara inventarinimestikuga, et teha kindlaks juurdepääsu tõkestavad asjaolud, teavitada kasutajaid, teha järelevalvet juurdepääsuvõimaluste tagamisel tehtud edusammude üle ja hinnata neid edusamme (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 1).

Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1301/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 179).

Komisjoni 13. juuni 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/868, millega muudetakse määrust (EL) nr 1301/2014 ja määrust (EL) nr 1302/2014 energiaarvestussüsteemi ja energiaandmete kogumise süsteemi osas (ELT L 149, 14.6.2018, lk 16).

Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228).

Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1303/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust „Raudteetunnelite ohutus“ (ELT L 356, 12.12.2014, lk 394).

Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1304/2014 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – müra“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta, millega muudetakse otsust 2008/232/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/229/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 421).

Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/774, millega muudetakse määrust (EL) nr 1304/2014 seoses allsüsteemi „veerem – müra“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohaldamisega olemasolevate kaubavagunite suhtes (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 89).

Komisjoni 11. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1305/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmete koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 62/2006 (ELT L 356, 12.12.2014, lk 438).

Komisjoni 23. veebruari 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/278, millega muudetakse määruse (EL) nr 1305/2014 lisa teadete struktuuri, andmete ja teadete mudeli ning vaguni ja ühendveoüksuste kasutamise andmebaasi osas ning et vastu võtta ühise liidese sidekihi IT-standard (ELT L 54, 24.2.2018, lk 11).

Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/778, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1305/2014 muudatuste juhtimise osas (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 356).

Komisjoni 26. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/541, millega muudetakse määrust (EL) nr 1305/2014 andmete arvutamise ja vahetamise lihtsustamise ja parandamise ning muudatuste juhtimise protsessi ajakohastamise osas (ELT L 108, 29.3.2021, lk 19–56).

Komisjoni 4. oktoobri 2011. aasta rakendusotsus 2011/665/EL lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registri kohta (ELT L 64, 8.10.2011, lk 32).

Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/777, milles käsitletakse raudteetaristuregistri ühiseid kirjeldusi ja millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/880/EL (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 312).

Komisjoni 14. novembri 2012. aasta otsus 2012/757/EL, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega muudetakse otsust 2007/756/EÜ (ELT L 345, 15.12.2012, lk 1).

Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/757/EL (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 5).

Komisjoni 15. detsembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/2238, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/773 rongi tagaosa signaalseadme erijuhtude järkjärgulise kaotamise osas (ELT L 450, 16.12.2021, lk 57).

Komisjoni 5. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 454/2011 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „reisijateveoteenuste telemaatilised rakendused“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 123, 12.5.2011, lk 11).

Komisjoni 12. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/250, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 kohast raudtee koostalitluse komponentide ja allsüsteemide EÜ deklaratsioonide ja sertifikaatide näidisvormi, lubatud veeremiüksuse tüübile vastavuse deklaratsiooni näidist ja allsüsteemi EÜ vastavustõendamise menetlust ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 201/2011 (ELT L 42, 13.2.2019, lk 9).

Komisjoni 27. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/919 Euroopa Liidu raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 158, 15.6.2016, lk 1).

Komisjoni 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid“ koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2006/861/EÜ (ELT L 104, 12.4.2013, lk 1).

Komisjoni 9. novembri 2010. aasta otsus 2010/713/EL, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ alusel vastu võetud koostalitluse tehnilistes kirjeldustes kasutatavaid vastavushindamise, kasutuskõlblikkuse hindamise ja EÜ vastavustõendamise menetluse mooduleid (ELT L 319, 4.12.2010, lk 1).

Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/776, millega muudetakse komisjoni määrusi (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1299/2014, (EL) nr 1301/2014, (EL) nr 1302/2014, (EL) nr 1303/2014 ja (EL) 2016/919 ning komisjoni rakendusotsust 2011/665/EL Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/797 vastavusse viimise ja komisjoni delegeeritud otsuses (EL) 2017/1474 sätestatud konkreetsete eesmärkide rakendamise osas (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 108).

Komisjoni 9. märtsi 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/387, millega muudetakse määrusi (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1302/2014 ja (EL) 2016/919 kasutusala laiendamise ja üleminekuperioodide osas (ELT L 73, 10.3.2020, lk 6).

Komisjoni 19. märtsi 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/424, milles käsitletakse komisjonile teabe esitamist koostalitluse tehniliste kirjelduste kohaldamata jätmise kohta kooskõlas direktiiviga (EL) 2016/797 (ELT L 84, 20.3.2020, lk 20).

Euroopa Liidu Raudteeamet

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/796, mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L 138, 26.5.2016, lk 1).

Komisjoni 13. juuni 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/867, millega kehtestatakse Euroopa Liidu Raudteeameti apellatsiooninõukogu(de) kodukord (ELT L 149, 14.6.2018, lk 3).

Komisjoni 2. mai 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/764 Euroopa Liidu Raudteeametile makstavate lõivude ja tasude ning nende maksmise tingimuste kohta (ELT L 129, 25.5.2018, lk 68).

Komisjoni 29. oktoobri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1903, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/764 Euroopa Liidu Raudteeametile makstavate lõivude ja tasude ning nende maksmise tingimuste kohta (ELT L 387, 3.11.2021, lk 126).

Raudteeohutus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 102).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2020. aasta määrus (EL) 2020/1530, millega muudetakse direktiivi (EL) 2016/798 seoses raudtee ohutus- ja koostalitluseeskirjade kohaldamisega La Manche’i väina püsiühenduse suhtes (ELT L 352, 22.10.2020, lk 1).

Komisjoni 9. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/763, millega kehtestatakse raudteeveo-ettevõtjatele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 alusel ühtse ohutustunnistuse väljaandmise praktiline kord ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 653/2007 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 49).

Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/779, millega kehtestatakse veeremiüksuste hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise üksikasjalikud eeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/798 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 445/2011 (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 360).

Komisjoni 9. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1158/2010 raudteede ohutustunnistuste vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 326, 10.12.2010, lk 11).

Komisjoni 8. märtsi 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/762, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohastele ohutusjuhtimissüsteemi nõuetele vastavad ühised ohutusmeetodid ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 1158/2010 ja (EL) nr 1169/2010 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 26).

Komisjoni 10. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1169/2010 raudtee ohutusloa vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 327, 11.12.2010, lk 13). Komisjoni 16. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1078/2012, milles käsitletakse pärast ohutustunnistuse või ohutusloa saamist raudteeveo-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ning hoolduse eest vastutavate üksuste poolt tehtava järelevalve ühist ohutusmeetodit (ELT L 320, 17.11.2012, lk 8).

Komisjoni 16. veebruari 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/761, millega kehtestatakse ühised ohutusmeetodid riiklike ohutusasutuste poolt pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohase ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa väljaandmist tehtavaks järelevalveks ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 1077/2012 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 16).

Komisjoni 5. juuni 2009. aasta otsus 2009/460/EÜ, milles käsitletakse ohutuseesmärkide saavutamise hindamiseks ettenähtud ühise ohutusmeetodi vastuvõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artiklile 6 (ELT L 150, 13.6.2009, lk 11).

Komisjoni 16. mai 2019. aasta soovitus (EL) 2019/780 taristuettevõtjatele ohutuslubade väljastamise praktilise korra kohta (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 390).

Ohtlike kaupade sisevedu

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).

Transporditavad surveseadmed

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2010. aasta direktiiv 2010/35/EL transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ (ELT L 165, 30.6.2010, lk 1).

Sotsiaalvaldkond – Tööaeg/-tunnid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (ELT L 299, 18.11.2003, lk 9).

Nõukogu 18. juuli 2005. aasta direktiiv 2005/47/EÜ Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahelise raudteesektoris piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste mõningaid aspekte käsitleva kokkuleppe kohta – Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) ja Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) vahel sõlmitud piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste mõningaid aspekte käsitlev kokkulepe (ELT L 195, 27.7.2005, lk 15).

Reisijate õigused

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1371/2007 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 14).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/782 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (ELT L 172, 17.5.2021, lk 1–52), mida kohaldatakse alates 7. juunist 2023.

Elektrooniline kaubaveoteave

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1056 elektroonilise kaubaveoteabe kohta (ELT L 249, 31.7.2020, lk 33).

„I.3 LISA

MAANTEETRANSPORDI SUHTES KOHALDATAVAD ÕIGUSNORMID

Järgmiste Euroopa Liidu õigusaktide kohaldatavaid sätteid kohaldatakse kooskõlas aluslepinguga ja horisontaalseid kohandusi käsitleva II lisaga, kui käesolevas lisas või I–VI protokollis ei ole ette nähtud teisiti. Vajaduse korral on õigusakti konkreetsed kohandused sätestatud iga õigusakti järel.

Järgmiste Euroopa Liidu õigusaktide puhul on viidatud nende viimasele muudetud versioonile.

| Reguleeritav valdkond | Õigusaktid |
| --- | --- |
| Teemaksutaristu – iga-aastased sõidukimaksud | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (EÜT L 187, 20.7.1999, lk 42). |
| Maanteveo-ettevõtja tegevusalale lubamine | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1055, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1071/2009, (EÜ) nr 1072/2009 ja (EL) nr 1024/2012 eesmärgiga kohandada neid autovedude sektoris toimunud arenguga (ELT L 249, 31.7.2020, lk 17). |
| Sotsiaalvaldkonna sätted – Sõidu- ja puhkeajad | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1).
  Komisjoni 7. aprilli 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/1012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006 seoses ohutute ja turvaliste parkimisalade teenuste ja turvalisuse taset täpsustavate standardite kehtestamise ning nende alade sertifitseerimise korraga (ELT L 170, 28.6.2022, lk 27).
  Komisjoni 1. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 581/2010 salvestusseadmetelt ja juhikaartidelt asjakohaste andmete allalaadimise maksimumperioodide kohta (ELT L 168, 2.7.2010, lk 16).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1054, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 maksimaalse ööpäevase ja iganädalase sõiduaja, minimaalsete vaheaegade ning ööpäevaste ja iganädalaste puhkeperioodide miinimumnõuete osas ning määrust (EL) nr 165/2014 sõidumeerikute abil positsioneerimise osas (ELT L 249, 31.7.2020, lk 1). |
| Sõidumeerik | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).
  Komisjoni 21. jaanuari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/68 juhikaartide elektrooniliste registrite ühendamise ühiste menetluste ja tehniliste kirjelduste kohta (ELT L 15, 22.1.2016, lk 51).
  Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/799, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 165/2014, millega sätestatakse sõidumeerikute ja nende komponentide konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise nõuded (ELT L 139, 26.5.2016, lk 1).
  Komisjoni 16. juuli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1228, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/799 arukate sõidumeerikute ja nende osade konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise nõuete osas (ELT L 273, 30.7.2021, lk 1–140).
  Komisjoni 28. veebruari 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/502, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/799, millega sätestatakse sõidumeerikute ja nende komponentide konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise nõuded (ELT L 85, 28.3.2018, lk 1).
  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8).
  (Vt määruse (EL) nr 165/2014 artikkel 46).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1054, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 maksimaalse ööpäevase ja iganädalase sõiduaja, minimaalsete vaheaegade ning ööpäevaste ja iganädalaste puhkeperioodide miinimumnõuete osas ning määrust (EL) nr 165/2014 sõidumeerikute abil positsioneerimise osas (ELT L 249, 31.7.2020, lk 1). |
| Sotsiaalõigusnormide täitmise tagamine | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ (ELT L 102, 11.4.2006, lk 35).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/1057, millega kehtestatakse seoses direktiividega 96/71/EÜ ja 2014/67/EL sõidukijuhtide lähetamist autovedude sektoris reguleerivad erinormid ning muudetakse määrust 2006/22/EÜ seoses täitmise tagamise nõuetega ja määrust (EL) nr 1024/2012 (ELT L 249, 31.7.2020, lk 49). |
| Tegevust käsitleva tõendi vorm | Komisjoni 12. aprilli 2007. aasta otsus 2007/230/EÜ vormi kohta, mida kasutatakse autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide puhul (ELT L 99, 14.4.2007, lk 14). |
| Tööaeg | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta
  (EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35). |
| Transporditavad surveseadmed | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2010. aasta direktiiv 2010/35/EL transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ (ELT L 165, 30.6.2010, lk 1). |
| Tehnoülevaatus | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 51).
  Komisjoni 9. juuli 2021. aasta delegeeritud direktiiv (EL) 2021/1717, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/45/EL seoses teatavate sõidukikategooriate tähistuste ajakohastamise ja eCall-süsteemi lisamisega kõnealuse direktiivi I ja III lisas esitatud kontrollitavate aspektide loetellu, meetodite, ülevaatuse mitteläbimise põhjuste ja puuduste hinnangu osas (ELT L 342, 27.9.2021, lk 48–51).
  Komisjoni 17. aprilli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/621, milles käsitletakse kontrollitavate aspektide tehnoülevaatuseks vajalikke tehnilisi andmeid ja soovituslike ülevaatusmeetodite kasutamist ning millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad andmevormingu ja asjakohasele tehnilisele teabele juurdepääsu korra kohta (ELT L 108, 23.4.2019, lk 5–28). |
| Tehnokontroll | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/47/EL, milles käsitletakse liidus liiklevate tarbesõidukite tehnokontrolli ja -ülevaatust ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/30/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 134).
  Komisjoni 29. juuni 2021. aasta delegeeritud direktiiv (EL) 2021/1716, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/47/EL seoses sõidukikategooriate tähiste muudatustega, mis tulenevad tüübikinnitusi käsitlevate õigusaktide muudatustest (ELT L 342, 27.9.2021, lk 45–47).
  Komisjoni 29. novembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2205 üksikasjalike eeskirjade kohta, mille alusel teatatakse oluliste või ohtlike puudustega tarbesõidukitest, mis on avastatud liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus (ELT L 314, 30.11.2017, lk 3–11). |
| Kiiruspiirikud | Nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiiv 92/6/EMÜ teatavate kategooriate mootorsõidukite kiiruspiirikute paigaldamise ja kasutamise kohta ühenduses (EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27). |
| Turvavööd | Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/671/EMÜ turvavööde ja lapse turvasüsteemide kohustusliku kasutamise kohta sõidukites (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 26). |
| Peeglid | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta direktiiv 2007/38/EÜ ühenduses registreeritud raskeveokitele tagantjärele peeglite paigaldamise kohta (ELT L 184, 14.7.2007, lk 25). |
| Registreerimisdokumendid | Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57).
  Nõukogu 20. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/103/EÜ, millega kohandatakse teatavaid direktiive transpordipoliitika valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 363, 20.12.2006, lk 344). |
| Sõidukijuhtide koolitus | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta direktiiv 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.9.2003, lk 4).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. aprilli 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/645, millega muudetakse direktiivi 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT L 112, 2.5.2018, lk 29). |
| Juhiluba | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT L 403, 30.12.2006, lk 18).
  Komisjoni 4. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 383/2012, millega kehtestatakse andmekandjaga (mikrokiibiga) juhilubade tehnilised nõuded (ELT L 120, 5.5.2012, lk 1). |
| Piiriülene teabevahetus | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/413, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusnõuete rikkumise kohta (ELT L 68, 13.3.2015, lk 9). |
| Ohtlike kaupade sisevedu | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13). |
| Ohtlike kaupade veo kontroll | Nõukogu 6. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/50/EÜ ohtlike kaupade autoveo kontrollimise ühtse korra kohta (EÜT L 249, 17.10.1995, lk 35). |
| Tunnelid | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/54/EÜ tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus (ELT L 167, 30.4.2004, lk 39). |
| Maanteedetaristu ohutuse juhtimine | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/96/EÜ maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta (ELT L 319, 29.11.2008, lk 59). |
| Sõidukite mõõtmed ja mass | Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiiv 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta otsus (EL) 2019/984, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/53/EÜ seoses tähtpäevaga, mil hakatakse rakendama paremate aerodünaamiliste omadustega, energiatõhusamate ja ohutumate kabiinide maksimaalpikkuse erinorme (ELT L 164, 20.6.2019, lk 30–31).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1242, millega kehtestatakse uute raskeveokite CO2-heite normid ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 595/2009 ja (EL) 2018/956 ning nõukogu direktiivi 96/53/EÜ (ELT L 198, 25.7.2019, lk 202–24) (üksnes nõukogu direktiivi 96/53/EÜ muutmise osas) |
| Reisijate õigused | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 181/2011, mis käsitleb bussisõitjate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ELT L 55, 28.2.2011, lk 1). |
| Keskkonnasäästlikud sõidukid ja/või alternatiivkütuste taristu | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta (ELT L 120, 15.5.2009, lk 5).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1). |
| Intelligentsed transpordisüsteemid | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (ELT L 207, 6.8.2010, lk 1).
  Komisjoni 13. juuli 2011. aasta rakendusotsus 2011/453/EL, millega võetakse vastu liikmesriikide aruandlust käsitlevad suunised vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2010/40/EL (ELT L 193, 23.7.2011, lk 48).
  Komisjoni 12. veebruari 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/209 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL (mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega) toetava standardimistaotluse kohta Euroopa standardiorganisatsioonile seoses linnaalade intelligentsete transpordisüsteemidega (ELT L 39, 16.2.2016, lk 48).
  Komisjoni 26. novembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 305/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL seoses koostalitlusvõimelise automaatse hädaabikõne (eCall) ühtlustatud kasutuselevõtuga kogu ELis (ELT L 91, 3.4.2013, lk 1).
  Komisjoni 15. mai 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 885/2013, millega täiendatakse intelligentseid transpordisüsteeme käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL seoses veoautodele ja tarbesõidukitele ettenähtud turvalisi parkimiskohti käsitleva teabeteenuse osutamisega (ELT L 247, 18.9.2013, lk 1).
  Komisjoni 15. mai 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 886/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL, sätestades kasutajatele liiklusohutusega seotud minimaalse üldise liiklusteabe võimalusel tasuta edastamisega seotud andmed ja korra (ELT L 247, 18.9.2013, lk 6).
  Komisjoni 18. detsembri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/962, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL kogu ELis reaalajas saadava liiklusteabe teenuste pakkumise osas (ELT L 157, 23.6.2015, lk 21).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta otsus nr 585/2014/EL koostalitlusvõimelise ELi-ülese eCall-teenuse kasutuselevõtu kohta (ELT L 164, 3.6.2014, lk 6). |
| Maanteemaksusüsteemid | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/520 liidu elektrooniliste teemaksu kogumise süsteemide koostalitlusvõime ja teemaksude tasumata jätmist käsitleva piiriülese teabevahetuse hõlbustamise kohta (ELT L 91, 29.3.2019, lk 45).
  Komisjoni 28. novembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/203, milles käsitletakse sõidukite klassifitseerimist, Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse kasutajate kohustusi, koostalitluse komponentide suhtes kohaldatavaid nõudeid ja teavitatud asutuste sobivuse miinimumkriteeriume (ELT L 43, 17.2.2020, lk 41–48).
  Komisjoni 28. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/204, milles käsitletakse Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse osutajate üksikasjalikke kohustusi, Euroopa elektroonilise teemaksu kogumise piirkondi käsitleva teatise miinimumsisu, elektrooniliste liideste ja koostalitluse komponentide suhtes kohaldatavaid nõudeid ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/750/EÜ (ELT L 43, 17.2.2020, lk 49–62). |
| Tüübikinnitus | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/858 mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta, ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2007/46/EÜ (ELT L 151, 14.6.2018, lk 1).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. veebruari 2013. aasta määrus (EL) nr 167/2013 põllu- ja metsamajanduses kasutatavate sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta (ELT L 60, 2.3.2013, lk 1).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 168/2013 kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta (ELT L 60, 2.3.2013, lk 52). |
| Elektrooniline kaubaveoteave | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1056 elektroonilise kaubaveoteabe kohta (ELT L 249, 31.7.2020, lk 33) (kuivõrd see puudutab käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluvaid õigusakte) (1). |

Reguleeritav valdkond

Õigusaktid

Teemaksutaristu – iga-aastased sõidukimaksud

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (EÜT L 187, 20.7.1999, lk 42).

Maanteveo-ettevõtja tegevusalale lubamine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1055, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1071/2009, (EÜ) nr 1072/2009 ja (EL) nr 1024/2012 eesmärgiga kohandada neid autovedude sektoris toimunud arenguga (ELT L 249, 31.7.2020, lk 17).

Sotsiaalvaldkonna sätted – Sõidu- ja puhkeajad

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1).

Komisjoni 7. aprilli 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/1012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006 seoses ohutute ja turvaliste parkimisalade teenuste ja turvalisuse taset täpsustavate standardite kehtestamise ning nende alade sertifitseerimise korraga (ELT L 170, 28.6.2022, lk 27).

Komisjoni 1. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 581/2010 salvestusseadmetelt ja juhikaartidelt asjakohaste andmete allalaadimise maksimumperioodide kohta (ELT L 168, 2.7.2010, lk 16).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1054, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 maksimaalse ööpäevase ja iganädalase sõiduaja, minimaalsete vaheaegade ning ööpäevaste ja iganädalaste puhkeperioodide miinimumnõuete osas ning määrust (EL) nr 165/2014 sõidumeerikute abil positsioneerimise osas (ELT L 249, 31.7.2020, lk 1).

Sõidumeerik

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).

Komisjoni 21. jaanuari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/68 juhikaartide elektrooniliste registrite ühendamise ühiste menetluste ja tehniliste kirjelduste kohta (ELT L 15, 22.1.2016, lk 51).

Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/799, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 165/2014, millega sätestatakse sõidumeerikute ja nende komponentide konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise nõuded (ELT L 139, 26.5.2016, lk 1).

Komisjoni 16. juuli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1228, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/799 arukate sõidumeerikute ja nende osade konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise nõuete osas (ELT L 273, 30.7.2021, lk 1–140).

Komisjoni 28. veebruari 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/502, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/799, millega sätestatakse sõidumeerikute ja nende komponentide konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise nõuded (ELT L 85, 28.3.2018, lk 1).

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8).

(Vt määruse (EL) nr 165/2014 artikkel 46).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1054, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 maksimaalse ööpäevase ja iganädalase sõiduaja, minimaalsete vaheaegade ning ööpäevaste ja iganädalaste puhkeperioodide miinimumnõuete osas ning määrust (EL) nr 165/2014 sõidumeerikute abil positsioneerimise osas (ELT L 249, 31.7.2020, lk 1).

Sotsiaalõigusnormide täitmise tagamine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ (ELT L 102, 11.4.2006, lk 35).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/1057, millega kehtestatakse seoses direktiividega 96/71/EÜ ja 2014/67/EL sõidukijuhtide lähetamist autovedude sektoris reguleerivad erinormid ning muudetakse määrust 2006/22/EÜ seoses täitmise tagamise nõuetega ja määrust (EL) nr 1024/2012 (ELT L 249, 31.7.2020, lk 49).

Tegevust käsitleva tõendi vorm

Komisjoni 12. aprilli 2007. aasta otsus 2007/230/EÜ vormi kohta, mida kasutatakse autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide puhul (ELT L 99, 14.4.2007, lk 14).

Tööaeg

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta

(EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35).

Transporditavad surveseadmed

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2010. aasta direktiiv 2010/35/EL transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ (ELT L 165, 30.6.2010, lk 1).

Tehnoülevaatus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 51).

Komisjoni 9. juuli 2021. aasta delegeeritud direktiiv (EL) 2021/1717, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/45/EL seoses teatavate sõidukikategooriate tähistuste ajakohastamise ja eCall-süsteemi lisamisega kõnealuse direktiivi I ja III lisas esitatud kontrollitavate aspektide loetellu, meetodite, ülevaatuse mitteläbimise põhjuste ja puuduste hinnangu osas (ELT L 342, 27.9.2021, lk 48–51).

Komisjoni 17. aprilli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/621, milles käsitletakse kontrollitavate aspektide tehnoülevaatuseks vajalikke tehnilisi andmeid ja soovituslike ülevaatusmeetodite kasutamist ning millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad andmevormingu ja asjakohasele tehnilisele teabele juurdepääsu korra kohta (ELT L 108, 23.4.2019, lk 5–28).

Tehnokontroll

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/47/EL, milles käsitletakse liidus liiklevate tarbesõidukite tehnokontrolli ja -ülevaatust ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/30/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 134).

Komisjoni 29. juuni 2021. aasta delegeeritud direktiiv (EL) 2021/1716, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/47/EL seoses sõidukikategooriate tähiste muudatustega, mis tulenevad tüübikinnitusi käsitlevate õigusaktide muudatustest (ELT L 342, 27.9.2021, lk 45–47).

Komisjoni 29. novembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2205 üksikasjalike eeskirjade kohta, mille alusel teatatakse oluliste või ohtlike puudustega tarbesõidukitest, mis on avastatud liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus (ELT L 314, 30.11.2017, lk 3–11).

Kiiruspiirikud

Nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiiv 92/6/EMÜ teatavate kategooriate mootorsõidukite kiiruspiirikute paigaldamise ja kasutamise kohta ühenduses (EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27).

Turvavööd

Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/671/EMÜ turvavööde ja lapse turvasüsteemide kohustusliku kasutamise kohta sõidukites (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 26).

Peeglid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta direktiiv 2007/38/EÜ ühenduses registreeritud raskeveokitele tagantjärele peeglite paigaldamise kohta (ELT L 184, 14.7.2007, lk 25).

Registreerimisdokumendid

Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57).

Nõukogu 20. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/103/EÜ, millega kohandatakse teatavaid direktiive transpordipoliitika valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 363, 20.12.2006, lk 344).

Sõidukijuhtide koolitus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta direktiiv 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.9.2003, lk 4).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. aprilli 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/645, millega muudetakse direktiivi 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT L 112, 2.5.2018, lk 29).

Juhiluba

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT L 403, 30.12.2006, lk 18).

Komisjoni 4. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 383/2012, millega kehtestatakse andmekandjaga (mikrokiibiga) juhilubade tehnilised nõuded (ELT L 120, 5.5.2012, lk 1).

Piiriülene teabevahetus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/413, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusnõuete rikkumise kohta (ELT L 68, 13.3.2015, lk 9).

Ohtlike kaupade sisevedu

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).

Ohtlike kaupade veo kontroll

Nõukogu 6. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/50/EÜ ohtlike kaupade autoveo kontrollimise ühtse korra kohta (EÜT L 249, 17.10.1995, lk 35).

Tunnelid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/54/EÜ tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus (ELT L 167, 30.4.2004, lk 39).

Maanteedetaristu ohutuse juhtimine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/96/EÜ maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta (ELT L 319, 29.11.2008, lk 59).

Sõidukite mõõtmed ja mass

Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiiv 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta otsus (EL) 2019/984, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/53/EÜ seoses tähtpäevaga, mil hakatakse rakendama paremate aerodünaamiliste omadustega, energiatõhusamate ja ohutumate kabiinide maksimaalpikkuse erinorme (ELT L 164, 20.6.2019, lk 30–31).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1242, millega kehtestatakse uute raskeveokite CO2-heite normid ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 595/2009 ja (EL) 2018/956 ning nõukogu direktiivi 96/53/EÜ (ELT L 198, 25.7.2019, lk 202–24) (üksnes nõukogu direktiivi 96/53/EÜ muutmise osas)

Reisijate õigused

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 181/2011, mis käsitleb bussisõitjate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ELT L 55, 28.2.2011, lk 1).

Keskkonnasäästlikud sõidukid ja/või alternatiivkütuste taristu

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta (ELT L 120, 15.5.2009, lk 5).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).

Intelligentsed transpordisüsteemid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (ELT L 207, 6.8.2010, lk 1).

Komisjoni 13. juuli 2011. aasta rakendusotsus 2011/453/EL, millega võetakse vastu liikmesriikide aruandlust käsitlevad suunised vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2010/40/EL (ELT L 193, 23.7.2011, lk 48).

Komisjoni 12. veebruari 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/209 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL (mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega) toetava standardimistaotluse kohta Euroopa standardiorganisatsioonile seoses linnaalade intelligentsete transpordisüsteemidega (ELT L 39, 16.2.2016, lk 48).

Komisjoni 26. novembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 305/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL seoses koostalitlusvõimelise automaatse hädaabikõne (eCall) ühtlustatud kasutuselevõtuga kogu ELis (ELT L 91, 3.4.2013, lk 1).

Komisjoni 15. mai 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 885/2013, millega täiendatakse intelligentseid transpordisüsteeme käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL seoses veoautodele ja tarbesõidukitele ettenähtud turvalisi parkimiskohti käsitleva teabeteenuse osutamisega (ELT L 247, 18.9.2013, lk 1).

Komisjoni 15. mai 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 886/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL, sätestades kasutajatele liiklusohutusega seotud minimaalse üldise liiklusteabe võimalusel tasuta edastamisega seotud andmed ja korra (ELT L 247, 18.9.2013, lk 6).

Komisjoni 18. detsembri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/962, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL kogu ELis reaalajas saadava liiklusteabe teenuste pakkumise osas (ELT L 157, 23.6.2015, lk 21).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta otsus nr 585/2014/EL koostalitlusvõimelise ELi-ülese eCall-teenuse kasutuselevõtu kohta (ELT L 164, 3.6.2014, lk 6).

Maanteemaksusüsteemid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/520 liidu elektrooniliste teemaksu kogumise süsteemide koostalitlusvõime ja teemaksude tasumata jätmist käsitleva piiriülese teabevahetuse hõlbustamise kohta (ELT L 91, 29.3.2019, lk 45).

Komisjoni 28. novembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/203, milles käsitletakse sõidukite klassifitseerimist, Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse kasutajate kohustusi, koostalitluse komponentide suhtes kohaldatavaid nõudeid ja teavitatud asutuste sobivuse miinimumkriteeriume (ELT L 43, 17.2.2020, lk 41–48).

Komisjoni 28. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/204, milles käsitletakse Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse osutajate üksikasjalikke kohustusi, Euroopa elektroonilise teemaksu kogumise piirkondi käsitleva teatise miinimumsisu, elektrooniliste liideste ja koostalitluse komponentide suhtes kohaldatavaid nõudeid ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/750/EÜ (ELT L 43, 17.2.2020, lk 49–62).

Tüübikinnitus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/858 mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta, ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2007/46/EÜ (ELT L 151, 14.6.2018, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. veebruari 2013. aasta määrus (EL) nr 167/2013 põllu- ja metsamajanduses kasutatavate sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta (ELT L 60, 2.3.2013, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 168/2013 kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta (ELT L 60, 2.3.2013, lk 52).

Elektrooniline kaubaveoteave

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1056 elektroonilise kaubaveoteabe kohta (ELT L 249, 31.7.2020, lk 33) (kuivõrd see puudutab käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluvaid õigusakte) (1).

„I.4 LISA

MERETRANSPORDI SUHTES KOHALDATAVAD ÕIGUSNORMID

Järgmiste Euroopa Liidu õigusaktide kohaldatavaid sätteid kohaldatakse kooskõlas aluslepinguga ja horisontaalseid kohandusi käsitleva II lisaga, kui käesolevas lisas või I–VI protokollis ei ole ette nähtud teisiti. Vajaduse korral on õigusakti konkreetsed kohandused sätestatud iga õigusakti järel.

Järgmiste Euroopa Liidu õigusaktide puhul on viidatud nende viimasele muudetud versioonile.

| Reguleeritav valdkond | Õigusaktid |
| --- | --- |
| Merenduspoliitika | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1). |
| Turulepääs | Nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3577/92 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) (EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7).
  Nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4055/86 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelises mereveos (EÜT L 378, 31.12.1986, lk 1).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 789/2004, mis käsitleb kauba- ja reisilaevade ümberregistreerimist ühest ühenduse registrist teise ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 613/91 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 19).
  Nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4058/86 kooskõlastatud tegevuse kohta ookeanikaubanduses vaba juurdepääsu tagamiseks mereveostele (EÜT L 378, 31.12.1986, lk 21). |
| Rahvusvahelised suhted | Nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4057/86 ebaõiglase hinnakujunduse kohta meretranspordis (EÜT L 378, 31.12.1986, lk 14). |
| Rahvusvahelised lepingud | Nõukogu 12. detsembri 2011. aasta otsus 2012/22/EL, milles käsitletakse Euroopa Liidu ühinemist reisijate ja nende pagasi mereveo 1974. aasta Ateena konventsiooni 2002. aasta protokolliga, välja arvatud selle artiklitega 10 ja 11 (ELT L 8, 12.1.2012, lk 1).
  Nõukogu 12. detsembri 2011. aasta otsus 2012/23/EL, milles käsitletakse Euroopa Liidu ühinemist reisijate ja nende pagasi mereveo 1974. aasta Ateena konventsiooni 2002. aasta protokolliga, seoses selle artiklitega 10 ja 11 (ELT L 8, 12.1.2012, lk 13). |
| Laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevad organisatsioonid – Tunnustatud organisatsioonid | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/15/EÜ laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta (ELT L 131, 28.5.2009, lk 47).
  Komisjoni 16. juuni 2009. aasta otsus 2009/491/EÜ kriteeriumide kohta, mille põhjal otsustatakse, kas lipuriigi nimel tegutseva organisatsiooni tegevust võib käsitada meresõiduohutust ning keskkonda lubamatult ohustavana (ELT L 162, 25.6.2009, lk 6).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 391/2009 laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta (ELT L 131, 28.5.2009, lk 11).
  Komisjoni 18. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 788/2014, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise ning laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide tunnustuse tühistamise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 391/2009 artiklitega 6 ja 7 (ELT L 214, 19.7.2014, lk 12). |
| Lipuriik | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/21/EÜ lipuriigi nõuete täitmise kohta (ELT L 131, 28.5.2009, lk 132). |
| Sadamariigi kontroll | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (ELT L 131, 28.5.2009, lk 57). |
| Laevaliikluse jälgimine | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/75/EMÜ (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10). |
| Meresõiduohutuse korraldamise rahvusvaheline koodeks | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 336/2006, mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3051/95 (ELT L 64, 4.3.2006, lk 1). |
| Teavitusformaalsused | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiiv 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/6/EÜ (ELT L 283, 29.10.2010, lk 1). |
| Laevavarustus | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/90/EL, milles käsitletakse laevavarustust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/98/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 146).
  Komisjoni 4. juuli 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/1157, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/90/EL rakenduseeskirjad seoses laevavarustuse projekteerimis-, ehitus- ja toimivusnõuete ning katsestandarditega ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1158 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 180, 6.7.2022, lk 1). |
| Reisilaevad | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. aprilli 2003. aasta direktiiv 2003/25/EÜ ro-ro reisiparvlaevade täpsemate püstuvusnõuete kohta (ELT L 123, 17.5.2003, lk 22).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 392/2009 reisijate meritsi vedajate vastutuse kohta õnnetusjuhtumite korral (ELT L 131, 28.5.2009, lk 24).
  Nõukogu 18. juuni 1998. aasta direktiiv 98/41/EÜ ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta (EÜT L 188, 2.7.1998, lk 35).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (ELT L 163, 25.6.2009, lk 1).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2110, mis käsitleb liinivedudel kasutatavate ro-ro reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kontrollsüsteemi ja millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 1999/35/EÜ (ELT L 315, 30.11.2017, lk 61). |
| Kalalaevade ohutus | Nõukogu 11. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/70/EÜ, millega kehtestatakse vähemalt 24 meetri pikkustele kalalaevadele ühtne ohutuskord (EÜT L 34, 9.2.1998, lk 1). |
| Naftatankerid | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuni 2012. aasta määrus (EL) nr 530/2012 topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul (ELT L 172, 30.6.2012, lk 3). |
| Puistlastilaevad | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2001. aasta direktiiv 2001/96/EÜ, millega kehtestatakse puistlastilaevade ohutu lastimise ja lossimise ühtlustatud nõuded ja protseduurid (EÜT L 13, 16.1.2002, lk 9). |
| Õnnetusjuhtumite uurimine | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/18/EÜ, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse põhimõtted ning muudetakse nõukogu direktiivi 1999/35/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ (ELT L 131, 28.5.2009, lk 114).
  Komisjoni 5. juuli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 651/2011, millega võetakse vastu liikmesriikide ja komisjoni vahelises koostöös Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/18/EÜ artikli 10 alusel kehtestatud alalise koostööraamistiku töökord (ELT L 177, 6.7.2011, lk 18).
  Komisjoni 9. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1286/2011, millega võetakse vastu laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite juurdluse ühine metoodika, mis on välja töötatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/18/EÜ artikli 5 lõikele 4 (ELT L 328, 10.12.2011, lk 36). |
| Kindlustus | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/20/EÜ laevaomanike kindlustuse kohta merinõuete korral (ELT L 131, 28.5.2009, lk 128). |
| Laevade põhjustatud reostus | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest (ELT L 255, 30.9.2005, lk 11). |
| Laevade tekitatud heide | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/883, milles käsitletakse sadama vastuvõtuseadmeid laevajäätmete üleandmiseks ja muudetakse direktiivi 2010/65/EL ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/59/EÜ (ELT L 151, 7.6.2019, lk 116). |
| Tinaorgaanilised ühendid | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 782/2003 tinaorgaaniliste ühendite keelamise kohta laevadel (ELT L 115, 9.5.2003, lk 1). |
| Meresõidu turvalisus | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 725/2004 laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta (ELT L 129, 29.4.2004, lk 6).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/65/EÜ sadamate turvalisuse tugevdamise kohta (ELT L 310, 25.11.2005, lk 28).
  Komisjoni 9. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 324/2008, millega kehtestatakse meresõiduturvalisuse alaste komisjoni kontrollide läbiviimise uuendatud kord (ELT L 98, 10.4.2008, lk 5). |
| Meremeeste väljaõpe | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2022. aasta direktiiv (EL) 2022/993 meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (kodifitseeritud tekst) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 169, 27.6.2022, lk 45). |
| Sotsiaalaspektid | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta direktiiv 2013/54/EL 2006. aasta meretöönormide konventsiooni järgimise ja täitmise tagamisega seotud lipuriigi kohustuste kohta (ELT L 329, 10.12.2013, lk 1).
  Nõukogu 21. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/63/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet meremeeste tööaja korralduse kohta (EÜT L 167, 2.7.1999, lk 33).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiiv 1999/95/EÜ, milles käsitletakse meremeeste tööaega reguleerivate sätete täitmist ühenduse sadamates peatuvatel laevadel (EÜT L 14, 20.1.2000, lk 29).
  Nõukogu 16. veebruari 2009. aasta direktiiv 2009/13/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ (ELT L 124, 20.5.2009, lk 30).
  Nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiiv 92/29/EMÜ ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, et osutada paremaid raviteenuseid laevadel (EÜT L 113, 30.4.1992, lk 19). |
| Reisijate õigused | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1177/2010, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ELT L 334, 17.12.2010, lk 1). |
| Transporditavad surveseadmed | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2010. aasta direktiiv 2010/35/EL transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ (ELT L 165, 30.6.2010, lk 1). |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1). |
| Laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2099/2002, millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS) ning muudetakse määrusi, mis käsitlevad laevade põhjustatud merereostuse vältimist ja meresõiduohutust (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1). |
| Sadamateenused | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2017. aasta määrus (EL) 2017/352, millega luuakse sadamateenuse osutamise raamistik ja sadamate finantsläbipaistvuse ühised normid (ELT L 57, 3.3.2017, lk 1). |
| Merenduse ühtne kontaktpunkt | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1239, millega luuakse Euroopa merenduse ühtsete kontaktpunktide keskkond ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2010/65/EL (ELT L 198, 25.7.2019, lk 64). |
| Keskkond | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/802, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes (ELT L 132, 21.5.2016, lk 58).
  Komisjoni 16. veebruari 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/253, millega kehtestatakse eeskirjad, mis käsitlevad proovivõttu ja aruandlust vastavalt nõukogu direktiivile 1999/32/EÜ seoses laevakütuste väävlisisaldusega (ELT L 41, 17.2.2015, lk 55). |

Reguleeritav valdkond

Õigusaktid

Merenduspoliitika

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).

Turulepääs

Nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3577/92 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) (EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7).

Nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4055/86 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelises mereveos (EÜT L 378, 31.12.1986, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 789/2004, mis käsitleb kauba- ja reisilaevade ümberregistreerimist ühest ühenduse registrist teise ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 613/91 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 19).

Nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4058/86 kooskõlastatud tegevuse kohta ookeanikaubanduses vaba juurdepääsu tagamiseks mereveostele (EÜT L 378, 31.12.1986, lk 21).

Rahvusvahelised suhted

Nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4057/86 ebaõiglase hinnakujunduse kohta meretranspordis (EÜT L 378, 31.12.1986, lk 14).

Rahvusvahelised lepingud

Nõukogu 12. detsembri 2011. aasta otsus 2012/22/EL, milles käsitletakse Euroopa Liidu ühinemist reisijate ja nende pagasi mereveo 1974. aasta Ateena konventsiooni 2002. aasta protokolliga, välja arvatud selle artiklitega 10 ja 11 (ELT L 8, 12.1.2012, lk 1).

Nõukogu 12. detsembri 2011. aasta otsus 2012/23/EL, milles käsitletakse Euroopa Liidu ühinemist reisijate ja nende pagasi mereveo 1974. aasta Ateena konventsiooni 2002. aasta protokolliga, seoses selle artiklitega 10 ja 11 (ELT L 8, 12.1.2012, lk 13).

Laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevad organisatsioonid – Tunnustatud organisatsioonid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/15/EÜ laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta (ELT L 131, 28.5.2009, lk 47).

Komisjoni 16. juuni 2009. aasta otsus 2009/491/EÜ kriteeriumide kohta, mille põhjal otsustatakse, kas lipuriigi nimel tegutseva organisatsiooni tegevust võib käsitada meresõiduohutust ning keskkonda lubamatult ohustavana (ELT L 162, 25.6.2009, lk 6).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 391/2009 laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta (ELT L 131, 28.5.2009, lk 11).

Komisjoni 18. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 788/2014, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise ning laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide tunnustuse tühistamise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 391/2009 artiklitega 6 ja 7 (ELT L 214, 19.7.2014, lk 12).

Lipuriik

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/21/EÜ lipuriigi nõuete täitmise kohta (ELT L 131, 28.5.2009, lk 132).

Sadamariigi kontroll

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (ELT L 131, 28.5.2009, lk 57).

Laevaliikluse jälgimine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/75/EMÜ (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10).

Meresõiduohutuse korraldamise rahvusvaheline koodeks

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 336/2006, mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3051/95 (ELT L 64, 4.3.2006, lk 1).

Teavitusformaalsused

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiiv 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/6/EÜ (ELT L 283, 29.10.2010, lk 1).

Laevavarustus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/90/EL, milles käsitletakse laevavarustust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/98/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 146).

Komisjoni 4. juuli 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/1157, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/90/EL rakenduseeskirjad seoses laevavarustuse projekteerimis-, ehitus- ja toimivusnõuete ning katsestandarditega ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1158 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 180, 6.7.2022, lk 1).

Reisilaevad

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. aprilli 2003. aasta direktiiv 2003/25/EÜ ro-ro reisiparvlaevade täpsemate püstuvusnõuete kohta (ELT L 123, 17.5.2003, lk 22).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 392/2009 reisijate meritsi vedajate vastutuse kohta õnnetusjuhtumite korral (ELT L 131, 28.5.2009, lk 24).

Nõukogu 18. juuni 1998. aasta direktiiv 98/41/EÜ ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta (EÜT L 188, 2.7.1998, lk 35).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (ELT L 163, 25.6.2009, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2110, mis käsitleb liinivedudel kasutatavate ro-ro reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kontrollsüsteemi ja millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 1999/35/EÜ (ELT L 315, 30.11.2017, lk 61).

Kalalaevade ohutus

Nõukogu 11. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/70/EÜ, millega kehtestatakse vähemalt 24 meetri pikkustele kalalaevadele ühtne ohutuskord (EÜT L 34, 9.2.1998, lk 1).

Naftatankerid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuni 2012. aasta määrus (EL) nr 530/2012 topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul (ELT L 172, 30.6.2012, lk 3).

Puistlastilaevad

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2001. aasta direktiiv 2001/96/EÜ, millega kehtestatakse puistlastilaevade ohutu lastimise ja lossimise ühtlustatud nõuded ja protseduurid (EÜT L 13, 16.1.2002, lk 9).

Õnnetusjuhtumite uurimine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/18/EÜ, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse põhimõtted ning muudetakse nõukogu direktiivi 1999/35/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ (ELT L 131, 28.5.2009, lk 114).

Komisjoni 5. juuli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 651/2011, millega võetakse vastu liikmesriikide ja komisjoni vahelises koostöös Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/18/EÜ artikli 10 alusel kehtestatud alalise koostööraamistiku töökord (ELT L 177, 6.7.2011, lk 18).

Komisjoni 9. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1286/2011, millega võetakse vastu laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite juurdluse ühine metoodika, mis on välja töötatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/18/EÜ artikli 5 lõikele 4 (ELT L 328, 10.12.2011, lk 36).

Kindlustus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/20/EÜ laevaomanike kindlustuse kohta merinõuete korral (ELT L 131, 28.5.2009, lk 128).

Laevade põhjustatud reostus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest (ELT L 255, 30.9.2005, lk 11).

Laevade tekitatud heide

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/883, milles käsitletakse sadama vastuvõtuseadmeid laevajäätmete üleandmiseks ja muudetakse direktiivi 2010/65/EL ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/59/EÜ (ELT L 151, 7.6.2019, lk 116).

Tinaorgaanilised ühendid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 782/2003 tinaorgaaniliste ühendite keelamise kohta laevadel (ELT L 115, 9.5.2003, lk 1).

Meresõidu turvalisus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 725/2004 laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta (ELT L 129, 29.4.2004, lk 6).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/65/EÜ sadamate turvalisuse tugevdamise kohta (ELT L 310, 25.11.2005, lk 28).

Komisjoni 9. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 324/2008, millega kehtestatakse meresõiduturvalisuse alaste komisjoni kontrollide läbiviimise uuendatud kord (ELT L 98, 10.4.2008, lk 5).

Meremeeste väljaõpe

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2022. aasta direktiiv (EL) 2022/993 meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (kodifitseeritud tekst) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 169, 27.6.2022, lk 45).

Sotsiaalaspektid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta direktiiv 2013/54/EL 2006. aasta meretöönormide konventsiooni järgimise ja täitmise tagamisega seotud lipuriigi kohustuste kohta (ELT L 329, 10.12.2013, lk 1).

Nõukogu 21. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/63/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet meremeeste tööaja korralduse kohta (EÜT L 167, 2.7.1999, lk 33).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiiv 1999/95/EÜ, milles käsitletakse meremeeste tööaega reguleerivate sätete täitmist ühenduse sadamates peatuvatel laevadel (EÜT L 14, 20.1.2000, lk 29).

Nõukogu 16. veebruari 2009. aasta direktiiv 2009/13/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ (ELT L 124, 20.5.2009, lk 30).

Nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiiv 92/29/EMÜ ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, et osutada paremaid raviteenuseid laevadel (EÜT L 113, 30.4.1992, lk 19).

Reisijate õigused

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1177/2010, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ELT L 334, 17.12.2010, lk 1).

Transporditavad surveseadmed

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2010. aasta direktiiv 2010/35/EL transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ (ELT L 165, 30.6.2010, lk 1).

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1).

Laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2099/2002, millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS) ning muudetakse määrusi, mis käsitlevad laevade põhjustatud merereostuse vältimist ja meresõiduohutust (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1).

Sadamateenused

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2017. aasta määrus (EL) 2017/352, millega luuakse sadamateenuse osutamise raamistik ja sadamate finantsläbipaistvuse ühised normid (ELT L 57, 3.3.2017, lk 1).

Merenduse ühtne kontaktpunkt

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1239, millega luuakse Euroopa merenduse ühtsete kontaktpunktide keskkond ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2010/65/EL (ELT L 198, 25.7.2019, lk 64).

Keskkond

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/802, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes (ELT L 132, 21.5.2016, lk 58).

Komisjoni 16. veebruari 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/253, millega kehtestatakse eeskirjad, mis käsitlevad proovivõttu ja aruandlust vastavalt nõukogu direktiivile 1999/32/EÜ seoses laevakütuste väävlisisaldusega (ELT L 41, 17.2.2015, lk 55).

„I.5 LISA

SISEVEETRANSPORDI SUHTES KOHALDATAVAD ÕIGUSNORMID

Järgmiste Euroopa Liidu õigusaktide kohaldatavaid sätteid kohaldatakse kooskõlas aluslepinguga ja horisontaalseid kohandusi käsitleva II lisaga, kui käesolevas lisas või I–VI protokollis ei ole ette nähtud teisiti. Vajaduse korral on õigusakti konkreetsed kohandused sätestatud iga õigusakti järel.

Järgmiste Euroopa Liidu õigusaktide puhul on viidatud nende viimasele muudetud versioonile.

| Reguleeritav valdkond | Õigusaktid |
| --- | --- |
| Turulepääs | Nõukogu 8. juuli 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1356/96 liikmesriikidevahelise kaupade ja reisijate siseveetranspordi suhtes kohaldatavate ühiste eeskirjade kohta selliste veoteenuste osutamise vabaduse kehtestamiseks (EÜT L 175, 13.7.1996, lk 7).
  Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3921/91, millega nähakse ette tingimused, mille alusel mitteresidendist vedajad võivad vedada liikmesriigi siseveeteedel kaupu või reisijaid (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 1).
  Nõukogu 29. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 718/1999, mis käsitleb ühenduse laevastiku mahutavuse poliitikat siseveetranspordi edendamiseks (EÜT L 90, 2.4.1999, lk 1).
  Nõukogu 19. novembri 1996. aasta direktiiv 96/75/EÜ, mis käsitleb riigisiseses ja rahvusvahelises siseveetranspordis prahtimise ja hinnakujunduse süsteeme ühenduses (EÜT L 304, 27.11.1996, lk 12).
  Nõukogu 17. oktoobri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 2919/85, millega nähakse ette tingimused juurdepääsuks Reini laevaliikluse muudetud konventsioonil põhinevale Reini navigatsiooni kuuluvate laevadega seotud korrale (EÜT L 280, 22.10.1985, lk 4). |
| Juurdepääs kutsealale | Nõukogu 9. novembri 1987. aasta direktiiv nr 87/540/EMÜ juurdepääsu kohta veeteekaubaveo-ettevõtja tegevusalale siseriiklikus ja rahvusvahelises veonduses ning selle tegevusala diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 322, 12.11.1987, lk 20).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2397, milles käsitletakse siseveelaevanduse valdkonna kutsekvalifikatsioonide tunnustamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 91/672/EMÜ ja 96/50/EÜ (ELT L 345, 27.12.2017, lk 53).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuli 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/1233, millega muudetakse direktiivi (EL) 2017/2397 kolmandate riikide tunnistuste tunnustamisega seotud üleminekumeetmete osas (ELT L 274, 30.7.2021, lk 52–54).
  Komisjoni 22. novembri 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/184, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/2397 IV lisa (ELT L 30, 11.2.2022, lk 3–4).
  Komisjoni 2. augusti 2019. aasta delegeeritud direktiiv (EL) 2020/12, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/2397 pädevuste ning vastavate teadmiste ja oskuste, praktiliste eksamite, valmendite heakskiitmise ja tervisenõuete osas (ELT L 6, 10.1.2020, lk 15).
  Komisjoni 20. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/473, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/2397 liidu kvalifikatsioonitunnistuste, teenistusraamatute ja logiraamatute andmebaaside nõuete osas (ELT L 100, 1.4.2020, lk 1).
  Komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/182 siseveelaevanduse kutsekvalifikatsioonide valdkonna näidiste kohta (ELT L 38, 11.2.2020, lk 1). |
| Ohutusnõuded / tehnilised nõuded | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiiv 2009/100/EÜ siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta (ELT L 259, 2.10.2009, lk 8).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1629, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded, muudetakse direktiivi 2009/100/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/87/EÜ (ELT L 252, 16.9.2016, lk 118).
  Komisjoni 28. aprilli 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/1308, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/1629 I ja II lisa liidu siseveeteede loetelu ja veesõidukitele esitatavate tehniliste miinimumnõuete muutmise osas C/2021/2853 (ELT L 284, 9.8.2021, lk 1–13).
  Komisjoni 18. aprilli 2018. aasta delegeeritud direktiiv (EL) 2018/970, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/1629 (millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded) II, III ja V lisa (ELT L 174, 10.7.2018, lk 15).
  Komisjoni 20. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/474 Euroopa siseveelaevade andmebaasi kohta (ELT L 100, 1.4.2020, lk 12).
  Komisjoni 28. juuli 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1122 DNV GL ASi tunnustamise kohta siseveelaevade klassifikatsiooniühinguna vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/1629 (ELT L 245, 30.7.2020, lk 15).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2010. aasta direktiiv 2010/35/EL transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ (ELT L 165, 30.6.2010, lk 1). |
| Ohtlike kaupade sisevedu | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13). |
| Jõeteabeteenused | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/44/EÜ ühtlustatud jõeteabeteenuste (RIS) kohta ühenduse siseveeteedel (ELT L 255, 30.9.2005, lk 152).
  Komisjoni 10. septembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 909/2013, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2005/44/EÜ osutatud siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi (sisevee-ECDIS) tehnilisi kirjeldusi (ELT L 258, 28.9.2013, lk 1).
  Komisjoni 22. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 416/2007, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi nr 2005/44/EÜ (ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel) artiklis 5 osutatud kipritele edastatavate teadete tehnilisi kirjeldusi (ELT L 105, 23.4.2007, lk 88).
  Komisjoni 13. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 414/2007, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/44/EÜ (ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel) artiklis 5 osutatud tehnilisi suuniseid jõeteabeteenuste kavandamiseks, rakendamiseks ja tegelikuks kasutamiseks (ELT L 105, 23.4.2007, lk 1).
  Komisjoni 20. novembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2032, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 416/2007 kipritele edastatavate teadete tehniliste kirjelduste osas (ELT L 332, 28.12.2018, lk 1).
  Komisjoni 7. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1973, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 909/2013, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2005/44/EÜ osutatud siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi (sisevee-ECDIS) tehnilisi kirjeldusi (ELT L 324, 19.12.2018, lk 1).
  Komisjoni 20. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/838, milles käsitletakse laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise süsteemide tehnilisi kirjeldusi ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 415/2007 (ELT L 138, 24.5.2019, lk 31).
  Komisjoni 17. septembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1744, millega määratletakse elektroonilise laevadest teatamise tehnilised kirjeldused siseveelaevanduses ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 164/2010 (ELT L 273, 25.10.2019, lk 1). |
| Keskkond (õhukvaliteet) ja kliimamuutused | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/30/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ seoses bensiini, diislikütuse ja gaasiõli spetsifikatsioonidega ja kehtestatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste järelevalve ja vähendamise mehhanism ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/32/EÜ seoses siseveelaevades kasutatava kütuse spetsifikatsioonidega ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 93/12/EMÜ (ELT L 140, 5.6.2009, lk 88).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1628, mis käsitleb väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite piirnorme ja tüübikinnitusega seotud nõudeid, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1024/2012 ja (EL) nr 167/2013 ning muudetakse direktiivi 97/68/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks (ELT L 252, 16.9.2016, lk 53). |
| Reisijate õigused | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1177/2010, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ELT L 334, 17.12.2010, lk 1). |
| Elektrooniline kaubaveoteave | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1056 elektroonilise kaubaveoteabe kohta (ELT L 249, 31.7.2020, lk 33). |
| Tööaeg | Nõukogu 19. detsembri 2014. aasta direktiiv 2014/112/EL, millega rakendatakse Euroopa Siseveetranspordi Liidu (EBU), Euroopa Kiprite Liidu (ESO) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahel sõlmitud kokkulepe, milles käsitletakse tööaja korralduse teatavaid aspekte siseveetranspordi sektoris (ELT L 367, 23.12.2014, lk 86). |

Reguleeritav valdkond

Õigusaktid

Turulepääs

Nõukogu 8. juuli 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1356/96 liikmesriikidevahelise kaupade ja reisijate siseveetranspordi suhtes kohaldatavate ühiste eeskirjade kohta selliste veoteenuste osutamise vabaduse kehtestamiseks (EÜT L 175, 13.7.1996, lk 7).

Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3921/91, millega nähakse ette tingimused, mille alusel mitteresidendist vedajad võivad vedada liikmesriigi siseveeteedel kaupu või reisijaid (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 1).

Nõukogu 29. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 718/1999, mis käsitleb ühenduse laevastiku mahutavuse poliitikat siseveetranspordi edendamiseks (EÜT L 90, 2.4.1999, lk 1).

Nõukogu 19. novembri 1996. aasta direktiiv 96/75/EÜ, mis käsitleb riigisiseses ja rahvusvahelises siseveetranspordis prahtimise ja hinnakujunduse süsteeme ühenduses (EÜT L 304, 27.11.1996, lk 12).

Nõukogu 17. oktoobri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 2919/85, millega nähakse ette tingimused juurdepääsuks Reini laevaliikluse muudetud konventsioonil põhinevale Reini navigatsiooni kuuluvate laevadega seotud korrale (EÜT L 280, 22.10.1985, lk 4).

Juurdepääs kutsealale

Nõukogu 9. novembri 1987. aasta direktiiv nr 87/540/EMÜ juurdepääsu kohta veeteekaubaveo-ettevõtja tegevusalale siseriiklikus ja rahvusvahelises veonduses ning selle tegevusala diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 322, 12.11.1987, lk 20).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2397, milles käsitletakse siseveelaevanduse valdkonna kutsekvalifikatsioonide tunnustamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 91/672/EMÜ ja 96/50/EÜ (ELT L 345, 27.12.2017, lk 53).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuli 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/1233, millega muudetakse direktiivi (EL) 2017/2397 kolmandate riikide tunnistuste tunnustamisega seotud üleminekumeetmete osas (ELT L 274, 30.7.2021, lk 52–54).

Komisjoni 22. novembri 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/184, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/2397 IV lisa (ELT L 30, 11.2.2022, lk 3–4).

Komisjoni 2. augusti 2019. aasta delegeeritud direktiiv (EL) 2020/12, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/2397 pädevuste ning vastavate teadmiste ja oskuste, praktiliste eksamite, valmendite heakskiitmise ja tervisenõuete osas (ELT L 6, 10.1.2020, lk 15).

Komisjoni 20. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/473, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/2397 liidu kvalifikatsioonitunnistuste, teenistusraamatute ja logiraamatute andmebaaside nõuete osas (ELT L 100, 1.4.2020, lk 1).

Komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/182 siseveelaevanduse kutsekvalifikatsioonide valdkonna näidiste kohta (ELT L 38, 11.2.2020, lk 1).

Ohutusnõuded / tehnilised nõuded

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiiv 2009/100/EÜ siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta (ELT L 259, 2.10.2009, lk 8).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1629, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded, muudetakse direktiivi 2009/100/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/87/EÜ (ELT L 252, 16.9.2016, lk 118).

Komisjoni 28. aprilli 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/1308, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/1629 I ja II lisa liidu siseveeteede loetelu ja veesõidukitele esitatavate tehniliste miinimumnõuete muutmise osas C/2021/2853 (ELT L 284, 9.8.2021, lk 1–13).

Komisjoni 18. aprilli 2018. aasta delegeeritud direktiiv (EL) 2018/970, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/1629 (millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded) II, III ja V lisa (ELT L 174, 10.7.2018, lk 15).

Komisjoni 20. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/474 Euroopa siseveelaevade andmebaasi kohta (ELT L 100, 1.4.2020, lk 12).

Komisjoni 28. juuli 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1122 DNV GL ASi tunnustamise kohta siseveelaevade klassifikatsiooniühinguna vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/1629 (ELT L 245, 30.7.2020, lk 15).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2010. aasta direktiiv 2010/35/EL transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ (ELT L 165, 30.6.2010, lk 1).

Ohtlike kaupade sisevedu

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).

Jõeteabeteenused

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/44/EÜ ühtlustatud jõeteabeteenuste (RIS) kohta ühenduse siseveeteedel (ELT L 255, 30.9.2005, lk 152).

Komisjoni 10. septembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 909/2013, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2005/44/EÜ osutatud siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi (sisevee-ECDIS) tehnilisi kirjeldusi (ELT L 258, 28.9.2013, lk 1).

Komisjoni 22. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 416/2007, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi nr 2005/44/EÜ (ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel) artiklis 5 osutatud kipritele edastatavate teadete tehnilisi kirjeldusi (ELT L 105, 23.4.2007, lk 88).

Komisjoni 13. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 414/2007, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/44/EÜ (ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel) artiklis 5 osutatud tehnilisi suuniseid jõeteabeteenuste kavandamiseks, rakendamiseks ja tegelikuks kasutamiseks (ELT L 105, 23.4.2007, lk 1).

Komisjoni 20. novembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2032, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 416/2007 kipritele edastatavate teadete tehniliste kirjelduste osas (ELT L 332, 28.12.2018, lk 1).

Komisjoni 7. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1973, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 909/2013, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2005/44/EÜ osutatud siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi (sisevee-ECDIS) tehnilisi kirjeldusi (ELT L 324, 19.12.2018, lk 1).

Komisjoni 20. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/838, milles käsitletakse laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise süsteemide tehnilisi kirjeldusi ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 415/2007 (ELT L 138, 24.5.2019, lk 31).

Komisjoni 17. septembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1744, millega määratletakse elektroonilise laevadest teatamise tehnilised kirjeldused siseveelaevanduses ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 164/2010 (ELT L 273, 25.10.2019, lk 1).

Keskkond (õhukvaliteet) ja kliimamuutused

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/30/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ seoses bensiini, diislikütuse ja gaasiõli spetsifikatsioonidega ja kehtestatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste järelevalve ja vähendamise mehhanism ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/32/EÜ seoses siseveelaevades kasutatava kütuse spetsifikatsioonidega ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 93/12/EMÜ (ELT L 140, 5.6.2009, lk 88).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1628, mis käsitleb väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite piirnorme ja tüübikinnitusega seotud nõudeid, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1024/2012 ja (EL) nr 167/2013 ning muudetakse direktiivi 97/68/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks (ELT L 252, 16.9.2016, lk 53).

Reisijate õigused

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1177/2010, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ELT L 334, 17.12.2010, lk 1).

Elektrooniline kaubaveoteave

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1056 elektroonilise kaubaveoteabe kohta (ELT L 249, 31.7.2020, lk 33).

Tööaeg

Nõukogu 19. detsembri 2014. aasta direktiiv 2014/112/EL, millega rakendatakse Euroopa Siseveetranspordi Liidu (EBU), Euroopa Kiprite Liidu (ESO) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahel sõlmitud kokkulepe, milles käsitletakse tööaja korralduse teatavaid aspekte siseveetranspordi sektoris (ELT L 367, 23.12.2014, lk 86).

„I.6 LISA

TRANSPORDISEKTORI SUHTES KOHALDATAVAD KESKKONNAALASED ÕIGUSNORMID

Järgmiste Euroopa Liidu õigusaktide kohaldatavaid sätteid kohaldatakse kooskõlas aluslepinguga ja horisontaalseid kohandusi käsitleva II lisaga, kui käesolevas lisas või I–VI protokollis ei ole ette nähtud teisiti. Vajaduse korral on õigusakti konkreetsed kohandused sätestatud iga õigusakti järel.

Järgmiste Euroopa Liidu õigusaktide puhul on viidatud nende viimasele muudetud versioonile.

| Reguleeritav valdkond | Õigusaktid |
| --- | --- |
| Mõju hindamine | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (muudetud direktiiviga 2014/52/EL)
  (ELT L 26, 28.1.2012, lk 1)
  ja piiriülese keskkonnamõju hindamise 1991. aasta konventsioon (Espoo konventsioon).
  Kõikide lepingu kohaldamisalasse kuuluvate ja keskkonnamõju hindamise direktiivi I lisas loetletud projektide keskkonnamõju hinnatakse vastavalt ELis kehtivatele keskkonnamõju hindamise normidele. Kõikide lepingu kohaldamisalasse kuuluvate ja keskkonnamõju hindamise direktiivi II lisas loetletud projektide puhul tehakse kindlaks, kas nende keskkonnamõju tuleks hinnata vastavalt ELis kehtivatele keskkonnamõju hindamise normidele. Piiriüleseid küsimusi lahendatakse vastavalt Espoo konventsiooni nõuetele.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta
  (EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30)
  ja Espoo konventsiooni keskkonnamõju strateegilise hindamise protokoll (SEA protokoll).
  Vastavalt vajadusele hinnatakse kõikide transpordivaldkonna kavade ja programmide keskkonnamõju kooskõlas keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiivi ja Espoo konventsiooni SEA protokolli sätetega. Kui kava või programmi rakendamisega kaasneb tõenäoliselt märkimisväärne piiriülene keskkonnamõju või kui sellest tõenäoliselt oluliselt mõjutatud osaline seda taotleb, tuleks piiriülesed konsultatsioonid korraldada vastavalt SEA protokolli (artikkel 10) ja/või keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiivi (artikkel 7) sätetele. |
| Säilitamine | Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).
  Kui projekt mõjutab tõenäoliselt looduskaitsealasid, tehakse asjakohane looduskaitsealane hindamine, mis on võrdväärne direktiivi 92/43/EMÜ artiklis 6 ettenähtuga.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7). |
| Kütused, õhukvaliteet ja kliimamuutused | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta (EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/802, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes (ELT L 132, 21.5.2016, lk 58). |
| Veepoliitika | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).
  Kõik laevandusega seotud transpordiprojektid, mis kuuluvad käesoleva lepingu kohaldamisalasse, tuleks koostada ja ellu rakendada vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 7 sätetele.
  Kõik laevandusega seotud transpordiprojektid, mis kuuluvad käesoleva lepingu kohaldamisalasse, tuleks võimaluse korral teostada kooskõlas ühisavaldusega laevaliikluse ja keskkonnakaitse kohta Doonau jõgikonnas, mille on heaks kiitnud Doonau jõe kaitse rahvusvaheline komisjon, Doonau komisjon ja Sava komisjon. |
| Müra | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/49/EÜ, mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega – Komisjoni poolt lepituskomitees esitatud deklaratsioon keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega seotud direktiivi kohta (EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12). |

Reguleeritav valdkond

Õigusaktid

Mõju hindamine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (muudetud direktiiviga 2014/52/EL)

(ELT L 26, 28.1.2012, lk 1)

ja piiriülese keskkonnamõju hindamise 1991. aasta konventsioon (Espoo konventsioon).

Kõikide lepingu kohaldamisalasse kuuluvate ja keskkonnamõju hindamise direktiivi I lisas loetletud projektide keskkonnamõju hinnatakse vastavalt ELis kehtivatele keskkonnamõju hindamise normidele. Kõikide lepingu kohaldamisalasse kuuluvate ja keskkonnamõju hindamise direktiivi II lisas loetletud projektide puhul tehakse kindlaks, kas nende keskkonnamõju tuleks hinnata vastavalt ELis kehtivatele keskkonnamõju hindamise normidele. Piiriüleseid küsimusi lahendatakse vastavalt Espoo konventsiooni nõuetele.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta

(EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30)

ja Espoo konventsiooni keskkonnamõju strateegilise hindamise protokoll (SEA protokoll).

Vastavalt vajadusele hinnatakse kõikide transpordivaldkonna kavade ja programmide keskkonnamõju kooskõlas keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiivi ja Espoo konventsiooni SEA protokolli sätetega. Kui kava või programmi rakendamisega kaasneb tõenäoliselt märkimisväärne piiriülene keskkonnamõju või kui sellest tõenäoliselt oluliselt mõjutatud osaline seda taotleb, tuleks piiriülesed konsultatsioonid korraldada vastavalt SEA protokolli (artikkel 10) ja/või keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiivi (artikkel 7) sätetele.

Säilitamine

Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

Kui projekt mõjutab tõenäoliselt looduskaitsealasid, tehakse asjakohane looduskaitsealane hindamine, mis on võrdväärne direktiivi 92/43/EMÜ artiklis 6 ettenähtuga.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

Kütused, õhukvaliteet ja kliimamuutused

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta (EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/802, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes (ELT L 132, 21.5.2016, lk 58).

Veepoliitika

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

Kõik laevandusega seotud transpordiprojektid, mis kuuluvad käesoleva lepingu kohaldamisalasse, tuleks koostada ja ellu rakendada vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 7 sätetele.

Kõik laevandusega seotud transpordiprojektid, mis kuuluvad käesoleva lepingu kohaldamisalasse, tuleks võimaluse korral teostada kooskõlas ühisavaldusega laevaliikluse ja keskkonnakaitse kohta Doonau jõgikonnas, mille on heaks kiitnud Doonau jõe kaitse rahvusvaheline komisjon, Doonau komisjon ja Sava komisjon.

Müra

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/49/EÜ, mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega – Komisjoni poolt lepituskomitees esitatud deklaratsioon keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega seotud direktiivi kohta (EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12).

„I.7 LISA

TRANSPORDISEKTORI SUHTES KOHALDATAVAD RIIGIHANKEALASED ÕIGUSNORMID

Järgmiste Euroopa Liidu õigusaktide kohaldatavaid sätteid kohaldatakse kooskõlas aluslepinguga ja horisontaalseid kohandusi käsitleva II lisaga, kui käesolevas lisas või I–VI protokollis ei ole ette nähtud teisiti. Vajaduse korral on õigusakti konkreetsed kohandused sätestatud iga õigusakti järel.

Järgmiste Euroopa Liidu õigusaktide puhul on viidatud nende viimasele muudetud versioonile.

| Reguleeritav valdkond | Õigusaktid |
| --- | --- |
| Läbivaatamismenetlused | Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiiv 89/665/EMÜ riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 395, 30.12.1989, lk 33).
  Nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiiv 92/13/EMÜ veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate üksuste hankemenetlusi käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 76, 23.3.1992, lk 14). |
| Hankemenetlused | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).
  Komisjoni 23. septembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1780, millega kehtestatakse riigihankega seotud teadete tüüpvormid ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2015/1986 (e-vormid) (ELT L 272, 25.10.2019, lk 7–73). |
| Avalikud teenused | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2338, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1370/2007 riigisiseste raudtee-reisijateveoteenuste turu avamise osas (ELT L 354, 23.12.2016, lk 22). |

Reguleeritav valdkond

Õigusaktid

Läbivaatamismenetlused

Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiiv 89/665/EMÜ riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 395, 30.12.1989, lk 33).

Nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiiv 92/13/EMÜ veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate üksuste hankemenetlusi käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 76, 23.3.1992, lk 14).

Hankemenetlused

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

Komisjoni 23. septembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1780, millega kehtestatakse riigihankega seotud teadete tüüpvormid ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2015/1986 (e-vormid) (ELT L 272, 25.10.2019, lk 7–73).

Avalikud teenused

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2338, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1370/2007 riigisiseste raudtee-reisijateveoteenuste turu avamise osas (ELT L 354, 23.12.2016, lk 22).

---

(1)  Kohaldamisala kohta vt määruse (EL) 2020/1056 artikkel 2. Käesolevas lisas ei ole loetletud direktiivi 92/106/EMÜ ega määrust (EÜ) nr 1072/2009. Nende õigusaktidega seotud aspekte hõlmav määruse (EL) 2020/1056 kohaldamisala on ebaoluline.

1

---